ÖPVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAU. FÖRHANDLINGAR 1879, N:0 9. 97 



dant låter sig göra; dessa apparaters nollpunkter skola in- 

 tagas i första ordningens höjdnät. 

 4:o I enlighet med resultatet af dessa mätningar skall sedan 



den för hela Europa gällande nollpunkten för de absoluta 



höjderna bestämmas. 



Såsom ofvan antyddes utgick väckelsen till behandling af 

 dessa frågor från Schiveiz. I detta land, som redan länge intagit 

 en synnerligen framstående plats bland de stater, som visa sig 

 angelägna om befrämjandet af en noggrann kännedom om sina 

 områden, har man såsom hypsometriskt underlag för dess ut- 

 märkta kartor begagnat de, äfven till höjden mätta pankterna 

 i det trigonometriska nät, som utfördes i och för den stora, all- 

 mänt bekanta Dufour'ska kartan öfver landet i skalan 1:100,000. 

 utgångspunkt för dessa mätningar var berget »le Chasseral» (i 

 Jura-kedjan), hvars höjd var bestämd genom franska arbeten. 

 Genom nyare franska mätningar visades emellertid, att de gamla 

 ej voro fullt exakta, och att således äfven de schweiziska nivel- 

 leringarne voro behäftade med ett fel, som ansågs uppgå till 

 2,5 9 meter i). 



Med anledning häraf väcktes 1864 i Schweiz fråga om, att 

 genom ytterst noggranna kontrollmätningar gifva åtminstone 

 landets egna afvägda punkter sina riktiga relativa höjder, i af- 

 vaktan på, att genom likartade arbeten i grannländerna, slutligen 

 erhålla de absoluta. 



Den »geodetiska Commissionen» (bestående af Hrr Wolpf 

 i Zürich, Pläntamour i Geneve och HmsCH i Neuchatel) fick 



') Det var en fransk geometrisk afvägning (fr. Medelhafvet) af Genéversjön, 

 som först väckte uppmärksamheten härpå. Rörande denna jemförelse mellan 

 de äldre trigonometriska och de nyare geometriska franska nivelleringarne, 

 äfveusom rörande den synnerligen vigtiga frågan om ett allmänt jemförelse- 

 plan för de europeiska afvägningarne och specielt derom, huruvida Medel- 

 hafvet eller Atlanten bör begagnas såsom utgångspunkt för dylika mätningar 

 i vestra Europa, innehåller Bibliothéque universelle för 1864, Torne XIX 

 sid. 5 och följ. en mycket intressant uppsats af Prof. E. Plantamoue i 

 Geneve. Denna uppsats föranledde ett svar frän M. Michel i Montpellier, 

 hvilket återfinnes, tillika med Plantamours genmäle dera, i samma årgång 

 af den ofvannämnda tidskriften sid. 328 och följ. 

 Öfvers. af K. Vet.-Akad. Förh. Arg. 36. N:o 9. ' ' 



