98 BÖRTZELL, VATTENMÄRKEN VID SÖDRA STAKET. 



frågan om händer, och uppsatte följande bestämmelser, som 



skulle underkastas den federala regeringens pröfning: 



l:o Till jemförelsepunkt för de s'chweiziska nivelleringarne an- 



tages en fixpunkt vid Geneve ^). 

 2:o Då man ännu ej kan med säkerhet rätta de schweiziska 

 höjdsiffrorna, och då valet af det haf, som skall tjena till 

 allmänt jemförelseplan, bör, i vetenskapens intresse, öfver- 

 lemnas åt en internationel geodetisk kommission, får frågan 

 om landets absoluta höjder tillsvidare anstå. 

 3:o Confederationen låter samla, jemföra och kontrollera alla 



afvägningar, utförda för de schweiziska jernvägarne. 

 4:o Confederationen låter utföra ett precisions-nivellement emel- 

 lan Geneve, Basel, Luzern och Romanshorn. Längs dessa 

 linier anbringas fixpunkter, af hvilka den vid Basel för- 

 bindes med de franska och de badiska afvägningarne, den 

 vid Bodensjön med näten i der mötande grannländer, hvar- 

 jemte, så snart sig göra låter, nivellementet fortsattes från 

 Luzern till kantonen Tessin för att sammanknytas med de 

 italienska mätningarne. Ofverallt längs linierna jemföras 

 de gamla trigonometriskt mätta höjderna med det nya ni- 

 vellementets koter. 



Den sålunda föreslagna nivelleringen sattes genast i verket,^ 

 var sommaren 1865 i full gång och är nu — antagligen redan 

 för några år sedan — afslutad, hvarigenom Schweiz blifvit 

 försedt med ett hypsometriskt nät, hvars make få länder torde 

 ega. Detta arbete förtjenar så mycket större erkännande, som 

 dess utförande naturligtvis varit förenadt med stora svårigheter 

 i ett land, der höjdskilnaderna äro så ofantliga, som fallet är i 

 Schweiz. 



Hänvisande dem, som möjligen vilja grundligare taga känne- 

 dom om tillvägagåendet vid detta nivellement, om der begagnade 

 instrument, beräkningsmetoder o. s. v., till den berättelse der- 

 öfver, som under titel: »Nivellement de precision de la Suisse» 



') »La pierre du Niton», en stor sten i Genéversjön, hvilken enligt traditionen 

 varit ett altare, helgadt åt Neptunus. 



