ÖFVEKSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1896, N:0 1. 9 



k positivt, finna vi for potential (4) värdet: 



(6) — h' cos -cf cos -6 sin 2 I < — ^ — t' j 



med Å positivt norr om den magnetiska eqvatorn. Men söder 

 om den magnetiska eqvatorn, där höljet af torrare luft ligger 

 öfver det andra höljet, blifva de strömmar, till hvilka a hänför 

 sig, de yttersta och a — a' får därför samma betydelse för de 

 därstädes pä höljena uppsamlade athmosferiska strömmarne som 

 «' — a har för samma slags strömmar i den norra hemisferen; 

 d. v. s. för en ort, för hvilken höljet af torrare luft ligger ytterst: 



a — a' ^= k cos cp cos d cos it — — fl, k positivt. Vi kunna så- 

 ledes äfven för dylika orter bruka potential (6), men vi skola 

 dä hafva I negativt. De värden på ÖN, dO, dZ, som vi häraf 

 erhålla, äro de följande (r = 4* 40™): 



r 



2~ 



(5iV = I sin 2(f cos -å sin 21 1 



n\ ' dö = — 21 cos (p cos -c) cos 21 1 — -: 



dZ = I cos -cp cos -(J sin 2^ — — — v\ . 



Den växling fram och tillbaka två gånger under 24 timmar, 

 som dessa uttryck besitta, finna vi äfvenledes hos afvikelserna 

 emellan observationerna öfver den dagliga gången af de magne- 

 tiska elementen för en ort och den af mig förut gjorda beräk- 

 ningen öfver samma elements variationer, såsom lätt kan ses af 

 de figurer häröfver, hvilka jag bifogat till min uppsats i Bih. B. 

 20. Därför förmodar jag, att de ifrågavarande afvikelserna till 

 en del bero af den dagliga temperaturvariationen för observations- 

 orten och hafva sin orsak i de nämnda därmed förbundna fluk- 

 tuationerna af de höljen af vattenånga och torr luft, som omsluta 

 det fastare jordklotet. Den nämnda dubbla perioden i afvikel- 

 serna emellan observationerna och mina beräkningar i Bih. B. 20 

 är i synnerhet påfallande för Cap's och Singaporb's magnetiska 



