140 OLSSON, JEMTLANDS FANEROGAMER OCH ORMBUNKAR. 



* S. arlbuscula X nig-ricans Areskutan (Sündberg, Elfstrand), 

 Storlien, Ann (Floderus). 



* S. arbuscula x phylicaefolia Areskutan, Storlien 1885 (B. 

 IST. 1886), Storlien (Sundberg), Ånn, Tjallingdalen (Floderus). 



* S. arbuscula X reticulata Areskutan (B. N. 1886, Floderus). 



* S. aurita X cinerea Ytterån, Fångsjöbäcken i Fors 1890 

 (Sundberg). 



* S. aurita X lapponum Ocke i Mörsil (Sundberg), Jemtl. 

 enligt Lunds katalog 1888 och Floras vänners katalog. 



S. aurita X myrtilloides? S. rugulosa Ands. sid. 116. For 

 denna hybrid är intet att tillägga. 



* S. aurita X phylicaefolia Bracke, Fångsjöbäcken i Fors 1890 

 (Sundberg). 



* S. caprea X hastata ster. Mörvikshumineln 1890 en buske 

 (Floderus). 



* S. caprea X lanata ster. Mörvikshumraeln 1890 (Floderus). 



* S. caprea x lapponum Areskutan (Sundberg, B. N. 1886), 

 Storlien och Ocke i Mörsil (1890 Sundberg), Tälgstensberget, 

 Bunnerfjäll, Bunnerviken (Floderus). 



*S. cinerea X lapponum Fångsjöbäcken i Fors 1890 (Sundberg). 



* S. cinerea x myrsinites Näset i Ragunda vid elfven 

 (Sundberg). 



* S. cinerea x nigricans Bracke 1890 (Sundberg). 



* S. cinerea X phylicaefolia Fångsjöbäcken i Fors 1890 

 (Sundberg); kan äfven anses såsom S. phylicaef. var. 



* S. glauca X hastata Mörvikshunimeln (Floderus). 



S. glauca X lierbacea sid. 117. Är enl. Elfstrand mycket 

 sällsynt eller tvifvelaktig för Jemtland. Floderus uppgifver den 

 för flera ställen i sydvestra fjälltrakten, men den är troligen för- 

 blandad med S. herbacea x lapponum. 



* S. g-lauca X lapponum Storlien (B. N. 1886), Håsjö. 



S. g-lauca X myrsinites sid. 117. Renfjället (B. N. 1886), 

 Storlien, Stenfjället, Bunnerstötar, Sylfjället (Floderus), mellan 

 Mattmar och Trångsviken (Sundberg), norr om Ovikens kyrka. 

 Måläng i Suune, Skalänge i Asarne. 



