162 ENESTRÖM, MORTALITETSTABELLERNAS HISTORIA FÖRE HALLBY. 



Men huru naturlig en sådan förklaring än förefaller, mäste 

 den dock förkastas såsom icke öfverensstäm mande med de Witts 

 verkliga mening. Redan af det uttryckssätt, han begagnar i 

 fråga om dödlighetsförhållandena under den kraftigaste lefnads- 

 åldern, bringas man till tvifvelsmål, huruvida icke utsikten att 

 dö inom ett halfår bör fattas på annat sätt, och i detta tvifvels- 

 mål styrkes man ytterligare, om man fortsätter läsningen af 

 hans skrift, till dess man tagit kännedom om den tredje propo- 

 sitionen och dess tillhörande bevis. Denna proposition angifver 

 nämligen, att hvart och ett af de 100 halfåren i den kraftigaste 

 lefnadsäldern medför lika stor fara att dö,^) och den bevisas 

 af de Witt på följande sätt. Man tager till en början i be- 

 tra.ktande de första tolf kalendermånaderna, och i enlighet med 

 det gjorda antagandet blir då utsikten att dö lika stor för de 

 sista sex, som för de första sex månaderna. Lämnar man nu 

 åsido de första sex månaderna och tager i betraktande de tolf 

 kalendermånader, som följa närmast efter deras slut, så gäller 

 äfven här enligt antagandet, att utsikten att dö är lika stor 

 för de sex sista som för de sex första månaderna. Men därmed 

 har man i själfva verket bevisat, att utsikten att dö är lika 

 stor för hvart och ett af de tre första halfåren af den krafti- 

 gaste lefnadsäldern. På alldeles samma sätt kan man fortgå 

 till och med det hundrade halfåret och satsen är sålunda be- 

 visad.-) 



') Teu regarde van eeu Mensch, gheduyrende den tijdt dat hy nochte door 

 al te teeren jen^ht, noehte door al le hoogen ouderdorn is buyten de volle 

 kracht ende viguear om sijn leven te continueren, als, by exempel, van het 

 derde of vierde tot het drie of vier en vijftighste jaer sijus ouderdoms, is 

 yeder half jaer van syn leven even fatael ende doodelijck, in voegen datter 

 geen meerder hazardt of apparentie is, dat syn sterf-dagh sal voorvallen 

 in de eerste ses maenden van den voorsz tijdt, dan in de tweede ses maen- 

 deu & vice verså, noch cock dat syn sterfdagh sal voorvallen in de eerste 

 of in de tweede ses maenden elek apart geconsidereert, dan in de derde 

 ses maenden & vice verså, ende soo voorts den voorsz geheelen tijdt ge- 

 duyrende. 



^) Genomen zijnde eenich jaer naer believen binnen den selveu tijdt van 't 

 vigoureus leven van den voorsz Mensch, is de eerste helft van 't selve jaer 

 of d'eerste ses maenden hem even soo fatael ende doodelijck als de tweede; 



