ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1896, N:0 2. 163 



Granskar man nu detta bevis, lär man icke kunna komma 

 till någon annan uppfattning, än att här är fråga om dödlig- 

 hetsrisken för en och samma person, och denna person måste 

 da vara den, som nyss inträdt i den kraftigaste lefnadsåldern, 

 d. v. s. nyss fyllt 3 eller 4 år. Bestämma vi oss en gång för 

 alla för den lägsta af de alternativt angifna inträdesåldrarna, 

 d. v. s. antaga vi definitivt, att den kraftigaste åldern börjar 

 med fyllda 3 år och slutar med fyllda 53 år, så följer af det 

 föregående, att utsikten att dö i åldern x/x + i år rätteligen 

 bör fattas såsom utsikten för en treåring att dö i åldern ivlx-\-\ 

 år, d. v. s. bör uttryckas genom 



Ett ytterligare stöd för riktigheten af denna uppfattning 

 finnes längre fram i de Witts skrift, där fråga är om beräk- 

 ningen af en lifräntas värde. Här framhållas nämligen, att den 

 person, för hvilkens räkning lifräntan skall köpas, har lika 

 många möjligheter att få uppbära olika belopp, som antalet 

 halfår, under hvilka han kan dö, och att, om under den krafti- 



Ende wederom ghenomen zijnde een ander jaer binnen den selven tijdt 

 van sijn vigoureus leven, beginnende met het midden van 't eerst-ghenomen 

 Jaer, ende sulcks eyndigende even een half jaer uaer de expiratie van 't 

 selve eerst-ghenomen Jaer, is wederom d'eerste helft van 't voorsz laetst- 

 genomen Jaer, dat is, de tvveede ses maenden te reeckenen van 't begin 

 van 'l eerst-ghenomen Jaer af, hem even soo fatael en doodelijck als de 

 tweede helft van 't selve laetst-genomen Jaer, dat is als de derde ses maen- 

 den te reeckenen als vooren; Midts welcken dan, nademael soo wel de eerste 

 als de derde ses maenden even soo fatael en doodelijck zijn als de tweede 

 ses maenden, soo zyn oock de erste ende derde ses maenden tegens den 

 anderen vergheleecken even fatael ende doodelijck: namentlijck, om dat 

 elek van hun beyde even soo fatael is als de tweede ses maenden, ende by 

 gevolge de voorscbreve eerste, tweede ende derde ses maenden yeder apart 

 gheconsidereert even doodelijck. Op de selve mauniere werdt niede be- 

 wesen, dat de tweede ses maenden ende de vierde ses maenden tegens den 

 anderen vergeleecken even fatael zyn, ende dat by gevolghe mede d'eerste, 

 tweede, derde ende vierde sess maenden yeder apart gheconsidereert even 

 doodelijck zyn, ende soo voorts ten reguarde van alle de andere ses maenden 

 voorwaerts ende achterwaerts in den voorzs vigoureusen tijdt van leven 

 begrepen: 't welck te bewijsen stonde. 

 Öfvers. af K. Vet.-AJcad. Förh. 1896. Årg. 53. N:o 2. 8 



