226 BNESTRÖM, BEFOLKNINGSSTATISTISKA DÖDLIGHETSPORMLER. 



teoretisk synpunkt behöflig, om blott emigrationen och immigra- 

 tionen försiggå fullt likformigt.'') Emellertid har, så vidt jag 

 kunnat finna, ett nöjaktigt bevis härför ännu icke blifvit iäm- 

 nadt,-) och icke häller synes mig frågan om den ojämna emi- 

 grationens och immigrationens inverkan på resultatet af dödlig- 

 hetsberäkningen ännu vara fullt utredd. 2) I det följande skall 

 jag därför göra dessa frågor till föremål för en närmare under- 

 sökning. 



Inledningsvis må då anmärkas, att man tydligen icke be- 

 höfver taga någon särskild hänsyn till immigrationen, om man 

 blott inom hvarje åldersår utbyter antalet emigranter emot 

 emigrantöfverskottet för samma åldersär. I denna uppsats bort- 

 ser jag därför från immigrationen, och då jag talar om antalet 



') Se t. ex. Bidrag till Sveriges officiella statistik. Ä) Befolkningsstatistik. 

 Ny följd XXXn: 3 (Stockholm 1895), sid. LVI. Författaren till redo- 

 görelsen för Statistiska Centralbyråns sista mortalitetsberäkningar, aktuarien 

 G. SuNDBÄRG, synes här bestämdt uttala den uppfattningen, att om befolk- 

 ningens förändringar ske med full likformighet under ett kalenderårs olika 

 delar, man bör komma till identiskt samma resultat i fråga om mortali- 

 tetskoefficientens värde, vare sig man tager hänsyn till emigrationen eller 

 icke. Ungefär samma uppfattning gör sig gällande i Befolkningsstatistik. 

 Ny följd. XXII: 3 (Stockholm 1885), sid. LIV, ehuru ordalagen äro något 

 mindre bestämda. Däremot framhålles i Befolkningsstatistik. Ny följd. 

 XII: 3 (Stockholm 1874), sid. LXI, att emigrationen visserligen inverkar 

 störande både på täljaren onh nämnaren i uttrycket för mortalitctskoeffi- 

 cienten, men att denna inverkan i båda fallen går i samma riktning och 

 därför kan inom vissa gränser utan nämnvärdt fel lämnas å sido. 



*) Den undersökning, på hvilken herr Sundbarg åberopar sig i redogörelsen för 

 Statistiska Centralbyråns sista mortalitetsberäkningar {Befolkningsstatistik. 

 Ny följd. XXXU: 3, sid. LVI), har säkerligen utgått från den förutsätt- 

 ningen, att nämnaren i uttrycket för mortalitetskoefficienten alltid är lika 

 med medelfolkmängden ökad med halfva antalet dödsfall bland dem, som 

 stått under observation. Att denna förutsättning emellertid icke är alldeles 

 själfklar, torde framgå af den undersökning, hvilken jag utfört i min upp- 

 sats Om måttet för dödligheten inom en bestämd åldersklass (Ofversigt 

 af Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar 48, 1891, sid. 251 — 259). 



^) Den skarpsinniga undersökning om den ojämna emigrationens inverkan, som 

 herr Sundbärg lämnat å sid. LA^I i Befolkningsstatistik. Ny följd. XXXII: 

 3, utgår från den i föregående not omnämda förutsättningen beträffande 

 nämnaren i uttrycket för mortalitetskoefficienten. Men om denna förutsätt- 

 ning ej är giltig, sä är det icke omöjligt, att den ojämna emigrationen in- 

 verkar på annat sätt, än undersökningens slutresultat gifver vid handen. 



