ÖPVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1896, N:0 7. 513 



riktigheten af Lecoyers och undertecknads åsigt, att alla dessa 

 former utgöra en enda art (se undertecknads uppsats i K. V. A. 

 Öfvers. år 1889 N:o 2). 



Draba incan.a t. contorta Lindbl. — På samma ställe som 

 föreg. 



Cardamine silvatica /i ambi^ua — på klipporna vid Ler- 

 viksån (Stordön). 



Prunus avium — i bergen ofvan Rörvik. 



Rosa rubiginosa a comosa Rip. — sågs vid Kragerö. De 

 daggblå sterila årsskottens taggar voro likformiga (starka, klo- 

 lika); endast i toppen funnos glesa, borstlika jämte de klolika. 

 Hög buske med mörkgröna blad och ensamma eller parvisa 

 blommor. 



Rosa rubig-in. ß umbellata Leers — Byskoven vid Laurvig. 

 Årsskott utpregladt heteracantha, blommor flera tillsaramans, blad 

 ljusgröna. 



Rosa rubigin. y rotundifolia Rau. — på de högsta bergen vid 

 Kragerö. Taggar nästan raka, småblad breda, nästan runda. 

 En lågväxt buske med ljusgröna blad. 



Rosa tomentella Lem. (Scheutz) f. — mellan Laurvig och 

 Fredriksvsern. Den afviker från vanlig tomentella genom små- 

 bladens vigglika bas och närmar sig härigenom R. hallandica 

 Stz. Med denna kan den dock icke identifieras, enär småbladen 

 äro tydligt och bestämdt dubbel sågade. Bladskaften och nedre 

 delen af småbladens nerver liksom sågtänderna äro glandel- 

 förande, bladen jämförelsevis breda och sågtänderna längspetsade. 



Rosa dumetorum (Thuill.) Stz. — på samma område som 

 föregående anträffades /. collina (Jacqu.) Hn. Fl. ed. 11, dels en 

 f. med nakna nyponskaft och enkelsågade blad (således härutin- 

 nan typisk) men med starkt glandelhårLga bladskaft och stipler. 



Rosa coriifolia (typisk) — Laurvig vid »Agnes». 



Rosa abietina Grenier — mellan Laurvig och Fredriks- 

 vaern. Foderflikar pä baksidan starkt glandelhåriga, kvarsittande, 

 utstående eller uppätböjda; nypon rundade, på korta, glandel- 

 borstiga skaft; bladskaft filtludna jued täta, nästan oskaftade 



