ÖPVEKSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1896, N:0 7. 551 



som följa efter talet p äro alltså utan användning; dock må 



n 



för fiillständighetens skull anmärkas, att äfven om n >p, talet 



-^ kan genom lottning komma i betraktande. 

 1 



I fråga om den aritmetiskt proportionella valmetoden liar 

 jag angifvit, att antalet platser, som böra tillkomma de olika 

 grupperna, bestämmes genom att dividera gruppernas röstetal 

 med ett visst tal x ocli bortkasta resterna. Men naturligtvis 

 kan man i stället tänka sig, att röstetalen multipliceras med 

 ett visst tal y, och sedan samma förfaringssätt som förut an- 

 vändes. Den enda skillnaden blir, att man söker det minsta 

 värde af y, som satisfierar ekvationen 



E{yr,) + ^(3/r,) + . . . + E{yr^,)=p , . . . . (5) 



eller, om intet sådant ^/-värde finnes, det minsta värde af y^ 

 som gör uttrycket 



E{yr,) + E{yu) + . . . + E{yrs) 



större än jo — 1. För att bestämma y bar man då att bilda 

 talen i) 



1 2 



P 



1 2 



utvälja de p minsta bland dem, och sedan förfara på samma 

 sätt som förut. 



') Jfr PhkagmÉN, Proportionella val. En valteknisk studie. Stockholm 1895. 

 sid. 38—40. 



