552 . ENESTRÖM, OM PROPORTIONELLA VAL. 



Hittills har jag afsett blott det fall, då alla grupper hafva 

 helt och hallet olika kandidater. Det återstår alltså att gå 

 ytterligare ett steg och söka aflägsna äfven denna inskränkande 

 bestämmelse, men sä, att man alltid återföres till D'Hondts 

 metod, tor så vidt alla grupper hafva helt och hållet olika 

 kandidater. 



Äfven härvid är ett obegränsadt antal utvägar möjligt. En 

 sådan utväg finner man, om man utgår från den observationen, 

 att sedan gruppen Gi besatt första platsen, frågan om den föl- 

 jande platsens besättande kan afgöras med ledning af ekvationen 



och att i allmänhet, sedan gruppen Gn besatt m platser, frågan 

 om den följande platsens besättande kan afgöras, om man i 



ekv. (3) inför e L ^" | i st. f. eI^] och 1 i st. f. p. På 



grund häraf kan man modifiera den ursprungliga metoden där- 

 hän, att man tänker sig platserna successivt besättas, och att 

 hvarje valman, som fått m af sina kandidater valda, har rätt 

 att inverka på tillsättningen af de följande platserna med blott 



af sin röst. Efter denna modifikation är metoden tyd- 



m + 1 •' 



ligen tillämplig äfven på det fall, då två eller flere grupper af 

 valmän hafva någon kandidat gemensam. 



Det allmänna förfaringssättet blir då följande. Först till- 

 delar man första platsen åt den kandidat, som har de flesta 

 rösterna; därefter borttager man hälften af röstetalet för hvarje 

 grupp, som haft den valde bland sina kandidater, och tilldelar 

 andra platsen åt den, som nu har det högsta röstetalet. Sedan 

 borttager man hälften af röstetalet för de grupper, som fått en 

 kandidat vald, och | af det ursprungliga röstetalet för de grup- 

 per, som fått två kandidater valda, samt tilldelar tredje platsen 

 åt den kandidat, som nu har det högsta röstetalet. På detta 

 sätt förfar man, till dess alla platser äro besatta. I händelse 

 af lika röstetal företages lottning. 



