554 ENBSTRÖM, OM PROPORTIONELLA VAL. 



6) att, då fråga är om besättande af den ?;:te platsen, en 

 grupp G„, som redan erhållit m platser, i den bestämmande 

 ekvationen motsvaras af en term af formen 



där Qjn är ordningstalet för den sista af de platser, hvilka grup- 

 pen redan besatt, samt att denna grupp erhåller äfven y-te 

 platsen, om 



1 



' n 



satisfierar den i?-te bestämmande ekvationen. 



På grund af dessa observationer, kan man modifiera den 

 ursprungliga metoden så, att man tänker sig platserna succes- 

 sivt besättas, och att hvarje valman, som fått m af sina kandi- 

 dater valda, sedermera får inverka på tillsättningen af en viss 

 plats blott med kvantiteten 



y—ya,n^ 



där a,n är ordningstalet för den sista af de platser, hvilka in- 

 tagits af hans kandidater, och y är ett tal, som erhålles genom 

 lösning af den bestämmande ekvationen för den plats, om hvars 

 besättande fråga är. 



Efter denna modifikation är metoden tillämplig äfven på 

 det fall, då två eller flere grupper hafva någon kandidat gemen- 

 sam; och förfaringssättet blir dä följande. Man bestämmer för 

 de olika kandidaterna K^''\ K^^\ • • • , Ä'^™^ de respektive 

 röstetalen r^^\ r^^), .... ^^('») och tilldelar första platsen åt 

 den kandidat, hvars motsvarande uttryck i ekvationen 



E(tj^A^y) + ^(3/1^(2)) + . . . + E{y^r^^^) = 1 



blir 1 för det minsta möjliga värde af ?/j; är denne kandidat 



1 

 K''^\ blir alltså y, = -tt- . Härflvter nu röstetalet r^'^'^ frän t 



grupper med röstetalen r^^^\ r[^\ ■ ■ ■ , ^'f\ insätter man i 

 stället för dessa röstetal i ordning 



