556 ENESTRÖM, OM PROPORTIONELLA VAL. 



helt och hållet olika kandidater. I sådant fall skola ju enligt 

 den nu ifrågavarande valmetoden grupperna erhålla i ordning 



platser, där x bestämmes ur ekvationen 



<iV-("K-(")- 



Således blir x = 40 samt 



d. v. s. gruppen G^ kommer att erhålla alla fem platserna. 

 Men nu disponerar denna grupp blott öfver ffö = 80 ^ af samt- 

 liga 7'österna, och 80 % af 5 platser är jämt 4 platser. A 

 andra sidan disponerar gruppen G^ öfver -^^j^ = 15'6 % af samt- 

 liga rösterna, och 15-6 % af 5 platser är 0"78 d. v. s. ganska 

 nära en hel plats. Men då intet verkligt skäl lär förefinnas, 

 hvarför gruppen G^ skall erhålla en hel plats utöfver det skäliga 

 antalet 4 platser, och gruppen G^ i stället gå helt och hållet 

 förlustig en plats, så synes däraf följa, att den aritmetiskt pro- 

 portionella valmetodens resultat icke alltid är fullt förenligt med 

 den vanliga föreställningen om proportionell representation. Det 

 är för öfrigt lätt att framkonstruera fall, dä den största gruppen 

 enligt den aritmetiskt proportionella valmetoden skulle erhålla 2, 

 3, o. s. v. hela platser mera än den enligt vanlig proportions- 

 räkning borde bekomma. 



På grund häraf synes det mig vara af intresse att under- 

 söka, om icke en metod kunde finnas, enligt hvilken platserna 

 i alla händelser fördelades mera proportionellt mellan de olika 

 grupperna. Närmast till hands ligger det då tydligen att, ifall 

 alla grupper hafva helt och hållet olika kandidater, använda 

 samma förfaringssätt som vid statistiska beräkningar, där ett 

 antal odelbara enheter skall fördelas på grupper med gifvet an- 

 tal enheter. Som bekant går man därvid till väga så, att man, 

 om antalet enheter, som skola fördelas, är p, antalet grupper s, 



