ÖFVEKSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1896, N:0 7. 557 



och antalet enheter i dessa grupper r^, r^, . . . , r, samt 

 r = rj + n . . . + r^, bildar talen 



P^\ 



pr^ 



pr 



r 



' r ' ' 



• • 'V 



och först gifver åt de olika grupperna i ordning 



enheter, samt sedan fördelar de ännu öfriga enheterna en och 

 en på de grupper, för hvilka uttrycket 



r \ r \ 



är störst. Härigenom ernår nian tydligen, att den vinst eller 

 förlust, som kan uppkomma för de olika grupperna däraf, att 

 enheterna äro odelbara, blir sä liten som möjligt. I det ofvan 

 anförda exemplet, då röstetalen för de tre grupperna voro 200, 

 39 och 11, skulle enligt denna grundsats gruppen G^ hafva er- 

 hållit 4 platser och gruppen G^ en plats, och då grundsatsen 

 är hämtad från förfaringssättet vid statistiska beräkningar, kan 

 en sådan valmetod lämpligen kallas statistiskt proportionell. 



På grund häraf uppställer jag följande definition. 



Om p platser skola genom omröstning besättas af r val- 

 män, som äro fördelade i s grupper (x^, G^, . . . , Gg med 

 respektive i\^ r^, . . . , r^, röster, så säges tillsättningen ske 

 medelst statistiskt proportionella val, om, för den händelse att 

 alla grupper hafva helt och hållet olika kandidater, grupperna 

 först och främst erhålla i ordning 



platser, samt de återstående platserna sedan fördelas en och en 

 på de grupper, för hvilka uttrycket 



r \ T I 



O/vers. af K. Vet.-Akad. Förh. 1896. Arg. 53. N:o 7. 



