ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1896, NIO 7. 559 



dess röstetal, så att hela minskningen för samtliga ifrågavarande 



grupper alltid blir lika med — röster. I enlighet härmed kan 



p 



alltså den allmänna metod för statistiskt proportionella val, 



hvilken vi här hafva i sikte, formuleras sålunda. 



Man tilldelar första platsen åt den kandidat, som har det 



högsta röstetalet (om flere kandidater hafva samma röstetal, 



verkställes lottning). Är detta röstetal r' och härflyter det från 



t' grupper med röstetalen r\, r\, . . . , r'^, minskas den första 



gruppens röstetal med — ■ —j- , den andra gruppens röstetal med 

 p T 



— •— f, o. s. v. Sedan summeras ånyo rösterna, och andra 

 JO r 



platsen tilldelas åt den kandidat, som nu har det högsta röste- 

 talet. Är detta röstetal t" och härflyter det från i!' olika grup- 

 per med röstetalen r"j, t'\^ . . . , v'\"^ minskas den första 



T t" 



gruppens röstetal med 77 , den andra gruppens röstetal med 



p O' 



^, o. s. v. På detta sätt fortfares, till dess alla platser 



p r 



äro besatta. 



Det förtjänar anmärkas, att man kan undvika de upprepade 



subtraktioner, om hvilka nu varit tal, i fall man observerar att 



, r , r 



r\ -; = r\ ~- , ro f = ^' <> t^ > O- s. v. 



pr ^ y> 'pr " - r 



Sedan första platsen blifvit tillsatt, behöfver man alltså blott 

 beräkna talet 



p_ 



I 1 



T 



hvilket vi kalla första reduktionsfaktorn, och det röstetal, hvar 

 och en bland de segrande grupperna får disponera vid andra 

 platsens besättande, erhålles genom att multiplicera dess ur- 

 sprungliga röstetal med första reduktionsfaktorn. På samma 

 sätt blir efter andra platsens besättande andra reduktionsfaktorn 



