ÖEVERSIGT AP K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1896, N:0 10. 679 



den af Siwoloboff ^) angifna metoden. För jämförelse fram- 

 ställdes «-naftolmetylester pä vanligt sätt genom alkylering med 

 metyljodid + alkoholiskt kali (1 niol. a-naftol, 1 mol. K, OH, 1 

 mol. CHg J, lösta i 10 kbcm. metylalkohol) ocli utfördes kok- 

 punktsbestämningarne under analoga förhållanden, dä fullkomligt 

 lika resultat erhöllos. De båda, enligt olika metoder erhållna, 

 estrarne kokade nämligen vid 261" (temper. ej korrig.), då kok- 

 punkten för a-naftolmetylester är uppgifven till 263 — 265'. -) 



För att utröna i hvad mån koncentration och temperatur 

 inverka vid reaktionen upprepades försöket under tvenne modi- 

 fikationer. 



Försök 1. I stället för 10 kbcm. eter användes 30 kbcm. 

 Reaktionsvätskan färgades ej så hastigt och på långt när ej så 

 intensivt som vid det ofvan anförda försöket. I öfrigt förfors 

 på fullkomligt analogt sätt, men blef utbytet betydligt mindre 

 än det förut erhållna. 



Försök 2. Vid detta försök uppvärmdes de ofvan angifna 

 mängderna nitrosometyluretan och a-naftol med 20 kbcm. torr 

 eter i kolf med upprättstående kylare under tre timmar. Färg- 

 intensiteten betydligt mindre än vid det först anförda försöket, 

 likaså utbytet. 



Nitrosometyluretan och /i-naftol. 



Härvid förfors på samma sätt som vid framställningen af 

 a-naftolmetylester. Försök utfördes med de tre där angifna modi- 

 fikationerna, med lika resultat som erhölls för a-estern. Destil- 

 latet innehöll här ej oljlika droppar utan gulhvita taflor, hvilka, 

 efter upprepad omkristallisation ur ligroin, erhöllos fullkomligt 

 färglösa och af angenära, ananasartad lukt. Identiteten bestyrk- 

 tes genom smältpunktsbestämning; för den rena estern 72°, som 

 äfven är den för /^-naftolmetylester angifna smältpunkten. ^) 



>) Ber. 19, p. 795. 



^) Hantzch, Ber. 13, p. 1347. 



3) Städel, Ann. 217, p. 43. 



