198 ENESTRÖM, DELÄGARES FÖRTIDIGA UTTRÄDE UR EN ENKEKASSA. 



äter beror utträdet, om delägarens hustru aflider, och kassan är 

 en allmän enkekassa, där något tvang att kvarstanna icke före- 

 finnes. Med allmänna enkekassor kommer jag emellertid icke 

 att sysselsätta mig i denna uppsats, utan antager, att i den 

 kassa, hvarom fråga är, delägareskapet är bundet vid en viss 

 befattning, så att utträde icke kan under tjänstetiden ifråga- 

 komma utan samtidig afgäng frän befattningen och allsicke kan 

 äga rum efter tjänstetidens slut utom på grund af dödsfall; 

 häraf följer, att i denna uppsats hvarje utträde af annan anled- 

 ning än delägarens död betraktas såsom förtidigt utträde. 



Som bekant gälla inom olika enkekassor för tjänstemän olika 

 föreskrifter i fråga om rätt till återbekommande af erlagda af- 

 ^ifter, då en delägare utträder ur kassan. Under det att inom 

 vissa kassor en sådan delägare går helt och hållet förlustig de 

 inbetalda afgifterna, erhåller han inom andra kassor en viss er- 

 sättning för desamma. Det senare fallet erbjuder emellertid inga 

 särskilda svårigheter,- om man känner, efter hvilka grunder er- 

 sättningsbeloppet beräknas, och vid nu i fråga varande under- 

 sökning inskränker jag mig därför till att betrakta det fall, då 

 ingen återbetalning af erlagda afgifter förekommer. 



Betecknar man för den skull med Äx kapitalvärdet af de 

 afgifter, hvilka en nu x-krig delägare har att erlägga till en 

 sluten enkekassa, under förutsättning att ingen hänsyn tages till 

 möjligheten af förtidigt utträde, samt låter man under samma 

 förutsättning P^ utmärka kapitalvärdet af delägarens pensions- 

 rätt, så förefaller det vid första påseendet, som om den vinst, 



det statistiska materialet till äfventyrs varit mindre tillförlitligt, eller att 

 anmärkningar kunna göras mot vissa detaljer i de tekniska operationerna, 

 anser jag icke upphäfva en beräknings egenskap att vara byggd på försäk- 

 ringstekniska grunder. Icke häller vill jag frånkänna en lifförsäkringsanstalt 

 egenskapen att vara byggd på sådana grunder därför, att anstalten till äfven- 

 tyrs icke tan vid hvarje tidpunkt, t. ex. omedelbart efter en svär kolera- 

 epidemi, till deras räkningsmessiga värde inköpa alla sina risker i en annan 

 anstalt, som opererar pä samma statistiska grund. Jag tager således ordet 

 försäkringsteknisk i något vidsträcktare mening än den, prof. Gyldén gifvit 

 åt samma ord ä sid. 409 — 410 i Betänkande ai}gående ordnande of pensions- 

 väsendet för statens civile tjänsteinnehafvare samt för deras enkor och barn 

 (Stockholm 1894). 



