ÖPVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1895, N:0 G. 375 



en kautschukhinna var lufttätt spänd. Genom blasning mot 

 denna hinna medels ett glasrör frambragtes en ton. hvars sväng- 

 ningstal bestämdes till 2,815 och som i röret frambragte stående 

 vägor med ett afstånd af 17,5 cm. mellan nodpunkterna. Ur 

 den sålunda erhållna våglängden 35,0 cm. och det funna sväng- 

 ningstalet beräknas ljudets hastighet i heliumgasen vid 20° till 

 1,019 meter. Tätheten på gasen bestämdes särskildt och befanns 

 uppgå till 0,140. Om ljudets hastighet betecknas med u, tät- 

 heten (uttryckt med massa pr. volymsenhet) med d, trycket med 

 •p och temperaturen med t så är som bekant förhållandet mellan 

 spec. värmet vid konstant tryck och konstant volym: 



"^^^y(^ + 273^)- 



Insättas ofvanstäende värden erhålles z = 1,67. Denna 

 bestämning kan icke göra anspråk på stor noggranhet, emedan 

 pä grund af gasens ringa täthet våglängden blir allt för stor 

 för att nodpunkterna skulle fullt tydligt framträda. 



Emellertid torde man dock med säkerhet på grund af nyss- 

 nämda -bestämning kunna antaga, att värdet på z ligger mellan 

 1,6 och 1,7, således i närheten af det tal 1,66, som blifvit an- 

 taget för gaser, hvilkas molekyler innehålla endast en atom. 



Heliums atomvigt blir således (med antagande af värdet 

 0,139 för tätheten) 4,0. 



Då man naturligtvis icke har några fullt betryggande garan- 

 tier för gasens renhet och då dessutom den använda gaskvanti- 

 teten var temligen obetydlig, kan detta tal icke anses fullt exakt, 

 men emedan föroreningarna, om några sådana förefunnos, med 

 säkerhet äro tyngre än helium, så kan talet 4 under alla för- 

 hållande anses som ett maximum naturligtvis med den inskränk- 

 ning som betingas af försöksfelen. Då emellertid den möjliga 

 halten af föroreningar icke är spektralanalytiskt påvisbar, kan 

 den tydligen icke i någon högre grad inverka på tätheten; för 

 min del anser jag derför osannolikt att atomvigten är lägre 

 än 3,9. 



