ÖFVERSIGT AP K. VETENSK.-AKAD. PÖRHANDLINUAR 1895, N:0 8. 515 



tili Wilna, en sträcka, som fägelvägen uppgår till minst 150 

 kilometer, långs floden till betydligt mera. Att emellertid de 

 ur Trästen upphemtade frukterna icke hlifvit ditsvämmade, utan 

 härröra af pä stället fordom lefvande exemplar, synes mig tem- 

 ligen obestridligt på grund af frukternas egen beskaffenhet. Ty 

 ehuru visserligen det stora flertalet af frukterna tillhöra samma 

 ras som i ÄLlmten, Fagersjön, Bosjön, Ösjön, finnas derjemte 

 några andra (fig. 2), hvilka äro utmärkta genom sina ovanligt 

 kraftiga tornar och knölar, och till hvilka jag icke sett full mot- 

 svarighet i öfriga sjöar. Då derjemte, enligt godsegaren Norden- 

 SKJÖLDS uppgift, frukterna förekomma i mängd tillsammans i 



b a c 



Fig. 2. Trapa-ivükt frän bottnen af sjön Trasten, naturlig storlek ; o, frän 

 sidan; I, ofvanifrän: c, underifrån. 



gytja, eller just på en sådan lokal, der Trapa plägar lefva, har 

 man ingen anledning att antaga annat, än att växten äfven i 

 Trästen haft sitt hemvist. 



För att återkomma till redogörelsen för de härstädes funna 

 formerna, så är om dessa ej mycket annat att säga än att de 

 samtliga, i likhet med öfriga frukter från Hemsjön, Osjön, Bosjön, 

 Fagersjön och Älmten, tillhöra formen coronata samt att de 

 närmast öfverensstämma med de raser, som funnits i Almten, 

 Fagersjön och Ösjön, ofta med den öfversittande delen förlängd 

 (/. elongata). Hos flertalet af de till nära ett hundratal upp- 

 gående frukterna äro de undre tornarne nedåtböjda, liksom hos 



Öfvers. af K. Vet.-Akad. Fvrh. 1895. Arg. 52. N:o 8. 2 



