538 SVENSSON, OM BUNSENS ISKALORIMETER. 



Wartha utan äfven sedermera varit synnerligen delade, skall 

 längre fram utförligare ordas. 



För icke lång tid sedan har Bunsens iskalorimeter fått en 

 ny användning nämligen for bestämning af ånghildningsvärmet. 

 Utom af Chappuis, ^) som med denna apparat uppmätt detsamma 

 hos några under O' C. kokande vätskor, dock utan att tillgodo- 

 göra sig alla de anförda förbättringarna i metoden, har den med 

 särskild noggrannhet och framgång begagnats af Dieterici -) för 

 bestämning af ångbildningsvärmet hos vattnet vid 0° C. Iskalori- 

 metern har förut hufvudsakligen användts för att bestämma en 

 viss värmemängd, som tillföres densamma. Härvid eger således- 

 smältning af isen rum. Att den likaväl funktionerar i omvänd 

 ordning, kan på förhand antagas och har af Dieterici bekräf- 

 tats. Härigenom kan ångbildningsvärmet bestämmas analogt med 

 den af Regnault använda metoden för ångor vid låga tempera- 

 turer på följande sätt. I kalorimeterns recipient införes en med 

 en uppvägd kvantitet vätska beskickad kula, från hvilken vätskan 

 genom en rörledning får destillera öfver antingen till en i en 

 köldblandning nedsatt flaska eller, som Dieterici gjort, till ett 

 glasrör delvis fyldt med svafvelsyra eller fosforsyreanhydrid, om 

 dessa uppsupa destillatet. I förbindelse med samma rörledning 

 står en luftpump, genom hvilken trycket nedbringas något under 

 ångans maximitension vid temperaturen i kalorimetern (vid is- 

 kalorimetern således 0^^ C). Fördelen med denna metod är den, 

 att all korrektion såsom för värmeledning m. m. blifver obehöflig. 



Sedan Dieterici efter den nu nämnda metoden med stor 

 noggrannhet bestämt ångbildningsvärmet vid 0°, begagnar han 

 sig af det så erhållna resultatet för att i motsatt ordning finna 

 den mängd vattenånga, som upptager en viss volym (hvaraf 

 ångans spec. volym) vid en temperatur öfver eller vid 0°. ^) 

 Han låter nämligen ett visst rum, som pumpas lufttomt, fyllas 

 med ånga från det i kalorimetern nedsatta röret, och genom 



') Chappuis: Ann. de chim. et de phys. 15, sid. 498, 1888. 



2) DiKTERici: Wied. Ann. 37, s. 494, 1889. 



3) Dieterici: Wied. Ann. 38, s. 1, 1889. 



