ÖFVERSIGT AP K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1895, N:0 8. 539 



kalorimeterns indikationer beräknar han ängans mängd. På 

 detta sätt kan GAY-LussAC'ska lagen undersökas för ångor ända 

 till niättningstemperaturen. Efter att hafva påvisat densammas 

 giltighet för mättad vattenånga vid 0°, beräknar han med an- 

 vändning af AvOGADROS sats ångans tryck vid samma temperatur. 

 Härmed är således också en metod gifven att studera ångtrycket 

 öfver saltlösningar vid en sä låg temperatur som 0°. 



Det var just för att utföra en dylik undersökning, som jag 

 påbörjade mitt arbete med Bunsens iskalorimeter. Då jag emeller- 

 tid underrättades, att undersökningar af saltlösningar i vatten 

 pågingo i Berlin, tänkte jag tillämpa det nämnda förfaringssättet 

 på någon annan vätska. Det är tydligt, att metoden bör vara 

 känsligare, ju större ångbildningsvärmet är. Om man då ser sig 

 om bland andra ämnen, finner man, att etylalkohol har ett ganska 

 stort ångbildningsvärme, ehuru dock icke hälften så stort som 

 vattnets. Vidare kan etylalkohol erbjuda sitt särskildta intresse 

 bland annat såsom lösningsmedel för en mängd i vatten olösliga 

 organiska föreningar. Det gäller således i första hand att under- 

 söka, huruvida etylalkoholens ångbildningsvärme låter med till- 

 räcklig noggrannhet bestämma sig, och jag går nu att redogöra 

 för utförandet af denna bestämning och börjar med några an- 

 märkningar om Bunsens iskalorimeter. 



Det torde icke vara olämpligt, att den som sysslat med ett 

 instrument, som icke blott varit, utan fortfarande kan blifva till 

 stor nytta för värmelärans utveckling, och som erbjuder sä många 

 — för att använda en skicklig experimentators ord — »capri- 

 ciousnesses», ') meddelar sina praktiska rön om detsamma. I 

 detta afseende är det att beklaga, att Dieterici, som med sådan 

 framgång skött detta instrument, icke lemnat några detaljerade 

 uppgifter. En olägenhet med Bunsens iskalorimeter, som torde 

 vara omöjlig att alldeles bortskaffa, är dess bräcklighet. Här- 

 vidlag kommer dock ej det minsta ansvaret på glasbläsaren: 

 denne bör hafva valt lämplig glassort och tillräckligt härdat 

 glaset efter upphettningen. 

 ') O. Pettersson; Vega-expeditioiiens vetensk. iakttagelser II, s. 287. 



