ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1805, N:0 8. 545 



och i)å samma gan<,' vridas, ocli spetsen pä så sätt hastigt och 

 liitt sättas i livilken kopp man ville. Oiu nu kvicksilfret från 

 kalori metern var utdrifVet ända till spetsen och stod i förbin- 

 delse med detsaiDma i koppen, kunde således genom koppombyte 

 och vägning utrönas den ändring kalorimetern på en viss tid 

 undergått. Den särskilda anordningen med spetsen, hvarom förut 

 nämnts, afser att vid ombyte af koppar åstadkomma kontakt 

 mellan kvicksilfret i röret och i koppen. 



Antag nu, att kalorimetern blifvit nedsatt i bägaren, säker 

 kontakt vid spetsen eger rum, locket till zinkcylindern blifvit 

 påsatt och denna rundt om omgifven med smältande snö, samt 

 att tillräcklig tid förflutit, så att kalorimetern kan anses inträdt 

 i sitt normala tillstånd. Hvilka anledningar till oregelbundna 

 förändringar i detta tillstånd förefinnas? BuNSEN, ^) som under 

 användning af den ursprungliga metoden med ren snö omkring 

 kalorimetern och graderadt rör observerat en oregelbunden gång 

 hos kvicksilfverpelaren några dagar strax efter frysningen, synes 

 ej hafva uteslutit möjligheten af en modifikation i den redan 

 bildade isens volym såsom anledning dertill. Vore så förhållan- 

 det, förlorade metoden sitt stora värde. Scuuller och Wartha 

 hafva aldrig kunnat iakttaga något sådant med sina anordningar. 

 Detta har bekräftat sig genom observationer af C. v. Thun -) 

 och DiETERici. ^) O. Pettersson, *) som accepterat endast 

 Schullers och Warthas förslag med vattnet, men deremot 

 icke med vägningen, anser rummets temperatur på något sätt 

 orsaka variationer i kvicksilfverpelarens läge. Det torde vara 

 svårt att inse, huru detta är möjligt, om rummets temperatur är 

 konstant. De reela anledningarna till de observerade variatio- 

 nerna torde i hvarje fall, om värmeledning utifrån den yttre 

 luften — såsom förut tacite antagits — förhindras, kunna till- 

 skrifvas olika fryspunkt hos vattnet i kalorimetern och utanför 

 densamma och en således deraf uppkommande värmeledning 



') Bunsen: 1. c. 



2) C. v. Thun: Wied. Ann. 13, s. 84, 1881. 



^) UiETERici: Wied. Ann. 33, s. 417, 



■*) O. Pettersson: 1. c. 



