546 SVENSSON, OM BÜNSENS ISKALORIMETER. 



mellan kalorimetern och dess närmaste omgifning. En sådan 

 olikhet i fryspunkten kan åstadkommas antingen genom olikhet 

 i trycket eller olika renhet hos vattnet inom och utom kalori- 

 metern. Direkta undersökningar af C. v. Thun hafva visat 

 tryckets inflytande. Mynningens höjd hos kalorimeterröret be- 

 stämmer trycket inom kalorimetern. Genom att ändra den 

 ändras frysningen. För att finna den höjd, för hvilken hvarken 

 frysning eller smältning försiggår, bestämmer Dieterici kalori- 

 meterns tillstånd för två olika höjder och kan genom propor- 

 tionering beräkna densamma. En höjdskillnad på 14 cm. be- 

 tingade en förändring på 61,1 mg. kvicksilfver i timmen hos 

 en af honom använd kalorimeter. Fryspunktsnedsättningen för 

 76 cm. är funnen = 0,0075° C. Således erfordrades endast en 

 temperaturskillnad på 0,0014° för att åstadkomma en ganska 

 ansenlig variation'. Fullt jämförbar med denna skillnad i frys- 

 punkten är den, som förorsakas af en liten lätt förefintlig olik- 

 het i det destilleiade vattnet. En mg.-molekyl på 10 kg. vatten 

 betingar en fryspunktsnedsättning på 0,0002 — 0,0004 grad C. 

 Att erhålla samma renhet hos vattnet utom och inom kan anses 

 mera som en tillfällighet, då ju det senare måste underkastas 

 en längre tids kokning. Den höjd, som kalorimeterrörets spets 

 bör inta, för att man skall erhålla en fix nollpunkt (hvarken 

 frysning eller smältning) måste derför i hvarje fall bestämmas. 

 Jag har gjort följande beräkning för att teoretiskt uppvisa 

 den ungefärliga storleken af den värmemängd, som kan trans- 

 porteras genom vattenlagret mellan isen i kalorimetern och den 

 yttre väggen af densamma vid en temperaturskillnad af 0,001" 

 C. För en ihålig cylinder med inre radie = r cm. och yttre 

 radie = (r + e) cm., hvars begge ytor äro vid temperaturen A 

 och B, är den värmemängd Q, som genomsläppes på 1 sek. 

 genom ett stycke med höjden 1 cm., ^) 



Q = 27Tk~ ^~'^ , kal., 



log(l+i) 



') Se t. ex. Jamin: Cours de Physique, II, 3:e faac. (4:e ed.) s. 197. 



