ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1895, N:0 8. 547 



der k är värmeledningskoefficienten i absolut mått och log. na- 

 turliga logaritmen. Antag här k — 0,001.5.5 för vatten (= den 

 af LUNDQVIST bestämda koeff.), 



^ — ^-0,001 \ 

 e = 1 cm., 

 r = 1,5 cm., 

 så blir 



Q = 0,000119 kal. pr sek. 



På en timme och för en 20 cm. lång cylinder blir 



Q = 0,859 kal. 



1 kalori motsvarar 15,44 mg. kvicksilfver, och således åstad- 

 kommes under de gjorda antagandena en förändring i timmen på 



13,26 mg. Hg., 



en siffra af samma storleksordning, som den af Dieterici för 

 en tryckskillnad på 14 cm. (motsvarande en temperaturskillnad 

 = 0,0014°), experimentelt funna. 



Värmeledningen är således en tillräcklig förklaringsgrund. 

 Att man ej som O. Pettersson ^) kan antaga olikhet i isens 

 volym vid olika renhet hos vattnet, tror jag de flesta fysici, 

 som sysslat med hithörande frågor, äro ense om. Den åsigten, 

 som samme experimentator påstår några fysici hysa, att varia- 

 tionerna inom kalorimetern skulle bero af förändringar i atmos- 

 fertrycket, har jag icke återfunnit. Dessa variationer träffa ju 

 lika väl isen utom som inom kaloriraetern. Vid användning af 

 de af SCHULLER och Wartha införda förbättringarna torde der- 

 för kunna anses bevisadt, att kalorimeterns gång blir fullkomligt 

 regelbunden. Det behöfver knappast nämnas, att man bör tillse, 

 att kvicksilfvertråden i rummet utanför snöhöljet ej ändrar stor- 

 lek på grund af temperaturvexlingar. 



Jag vill nu nämna några ord särskildt om de två kalori- 

 metrar, med hvilka jag sjelf utfört bestämningar. Genom en 

 liten ändring af kalorimeterns läge i bägaren kunde mynningen 



') O. Pettersson: 1. c. 



Öfversigt af K. Vet.-Akad. Förh. 1895. Arg. 52. N:o 8. 4 



