ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1897, N: O 5. 295 



5. Näthinnan uppfattar icke dessa strålar omedelbart, men 

 medelbart, därigenom att de i medierna omsättas genom fluores- 

 cens till lysande strålar (Soret 1883). 



Hvilkendera af dessa åsigter är den riktiga, syntes mig lätt 

 kunna afgöras genom undersökning med ett lämpligt Spektroskop. 

 Mot de flesta försök som i detta hänseende hittils anställts kan 

 nämligen en högst väsentlig anmärkning göras, den nämligen att 

 tillfölje af de använda spectralapparaternas på refraction i pris- 

 mer och linser grundade construktion det ej är möjligt att skilja 

 det intryck på ögat det ultravioletta partiet af ett continuerligt 

 spectrum förmår åstadkomma från inverkan af den städse be- 

 tydliga mängd diffust ljus af lägre brytbarhet, hvarmed synfältet 

 i sådana apparater oundvikligen är uppfylldt. För att undgå 

 denna felkälla eller åtminstone reducera denna diffusa fältbelys- 

 ning till ett minimum har jag på förslag af Prof. Hasselberg 

 användt ett gitterspectroskop i hvars construction inga andra 

 brytande medier än ett ocular af qvarts ingingo. Detsamma 

 bestod nämligen af ett Rowlands concavgitter af l m ,6 kröknings- 

 radie och ungefär 3 om diameter med 14,438 linier på engelsk 

 tum, så uppställdt att dess midtpunkt, spektroskopets springa 

 och ocularets brännpunkt städse bildade en rätvinklig triangel, 

 hvarigenom vilkoret för att hvilken del som helst af spectret 

 skulle befinna sig i focus städse var uppfylldt. Detta resultat 

 ernåddes genom den i närstående figur skisserade construction. 



Omkring punkten g å en sectorformig solid träställning abc 

 är en träarm eller alidad vridbar, som vid g i en med nödiga 

 correctionsskrufvar försedd kapsel uppbär gittret och vid m 

 qvartsocularet på ett en gång för alla så regleradt afstånd från 

 gittret att dettas krökningscentrum faller i ocularets focalplan 

 och bådas hufvudaxlar dessutom coincidera. Ställes nu springan 

 s, som är rörlig längs ac i hvarje fall så att vinkeln vid 

 s är 90° så är den mot alidadens läge svarande delen af 

 spectret i focus. Den skarpa inställningen af spectrets olika 

 delar sker följaktligen genom förskjutning af s längs linien ac 

 hvilken förskjutning kan afläsas på en å ställningen anbragt skala. 



