ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1897, N:0 8. 407 



I hvarje punkt af den sferiska vågen verka således två 

 elektriska krafter, den ena parallell med trippelsvängningens 

 axel och den andra i radiens riktning. Deras plan är ett 

 meridianplan. Upplöses den första kraften i tvä komposanter 

 — }3 (R + S) Cos cp och — ) 3 (R + S) Sin cp i radiens riktning 

 och vinkelrätt mot densamma, så kommer den elektriska kraften 

 i sin helhet att bestå af de båda komposanterna 



2]/3 S Cos cp och — V'3 (R + S) Sin cp . 



Den förre representerar en longitudinalvåg, den senare en 

 transversalvag. I axelns riktning, der cp = 0, hafva vi således 

 en ren longitudinalvåg, i ekvatorplanet, der cp = 90°, en ren 

 transversalväg. I mellanliggande punkter är longitudinalvågen 

 desto mera och transversalvagen desto mindre utvecklad, ju 

 närmare punkten ligger intill polen. Transversalsvängningarne 

 för den elektriska kraften försiggå i meridianplanet. Då r är 

 oändligt stor i förhällande till våglängden l, försvinner S i 

 jämbredd med R. Longitudinalvågen försvinner derföre mer 

 och mer och den sferiska vågen närmar sig till att blifva en 

 ren transversalvag med mot polerna aftagande intensitet. 



Det är en allmänt utbredd åsigt, att longitudinalsvängningar 

 äro omöjliga enligt Maxwell's teori. Föregående exempel visar 

 emellertid, att sådana kunna förekomma, om de också här i 

 allmänhet göra det i förening med transversalsvängningar. De 

 bevis, som framställts, för att blott transversalsvängningar äro 

 möjliga, äro sålunda icke allmängiltiga. Dylika longitudinal- 

 komposanter äro äfven af Hertz experimentelt påvisade och 

 framgå äfven ur hans teori för den enkla rätliniga svängningen. 

 Då han säger: l ) «Stellen wir daher die Kraft für einen Punkt 

 in üblicher Weise durch eine von dem betrachteten Punkt aus- 

 gehende Linie dar, so oscillirt der Endpunkt dieser Linie während 

 der Schwingung nicht etwa in einer Geraden hin und her, son- 

 dern beschreibt eine Ellipse». Den är således sammansatt af en 

 transversal- och en longitudinalkomposant med olika faser. 



') Hertz: 1. c. p. 10. 



