480 KJELLMAN, OM EN CERAMIUM-FORM FRÅN GOTLAND. 



Kristiania-fjordens algflora egnat en särskild uppmärksamhet 

 åt den i den norska hafsalgvegetationen sä ytterst vigtiga lito- 

 ralfloran och äfven lemnat vigtiga bidrag till denna vegetations- 

 afdelnings biologi. Han påpekar härvid (s. 10), huru som en 

 •del af florans mest allmänna arter: Ceramium rubrum, Polysi- 

 phonia violacea, P. nigrescens och P. urceolata, förekomma 

 under olika former såsom beståndsdelar af åtskilliga litorala 

 formationer, som också kunna uppträda nästan »i alle dybder», 

 och att de litorala formerna af dessa i allmänhet hafva mycket 

 täta grensystem, hvilken utbildning efter all sannolikhet är att 

 sätta i direkt samband med de förhållanden, som råda inom 

 litoralregionen; jfr Gran, Kristianiafj. Algefl. anf. st. En äfven- 

 ledes hithörande iakttagelse anföres af P. Boye i hans allt er- 

 kännande värda: Bidrag til kundskaben om Algevegetationen ved 

 Norges v estkust. Bland flere andra af honom funna och väl 

 karakteriserade algformationer ointalar han äfven en Gelidium- 

 och en Catenella- formation, hvilka uppträda på stenar under 

 Ascophyllum nodosum, sålunda strängt litoralt, den förra bildad 

 af Gelidium Crinale (Turn.) J. Ag., »der med sine indfiltrede 

 individer bedeekker underlaget som ett tseppe», den senare lika- 

 ledes bildad af »et t set vsev af saminenfiltrede individer», som 

 ofta alldeles täckte stenarne»; s. 29 — 30. En dylik form af en 

 Oelidium-art har jag också sjelf iakttagit. Vid Japans kust 

 kläddes flerestädes stenarne vid eller strax ofvan högsta vatten- 

 ståndet af en tät och hårdt sammanbunden, mycket låg matta 

 af en Gelidium corneum Grev. nära liknande växt. Normalt 

 utbildad fanns samma växt på djupare liggande delar af bottnen. 

 En form af lika värde som de na anförda och dem liknande 

 a,nser jag den ofvan beskrifna formen af Ceramium circinnatum 

 vara, sålunda utgörande ett individuellt helt och framkommen 

 såsom följd af ej typiska lefnadsförhållanden. Att det i första 

 hand är den i följd af vattnets ringa djup eller växtens torr- 

 läggning inträdande starka belysningen, som är den verksamma 

 faktorn, torde man kunna med allt skäl antaga, sedan Berthold 

 visat såväl genom studier i naturen som genom experimentella 



