575 



Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar, L897. N:o 10. 



Stockholm. 



Meddelande från Upsala Univ. Fysiska Institution. 



Öfver katodens sönderdelning i förtunnade gaser. 

 Af G. Granqvist. 



(Meddeladt den 8 December 1897 genom K. Ångström.) 



1. När en elektrisk ström i en förtunnad gas öfvergår 

 mellan tvänne elektroder, kommer den ena af dem, katoden, för 

 så vidt den utgöres af metall, att sönderdelas. 



Denna sönderdelning har först observerats af Plücker, 1 ) som 

 fann, att i geisslerska rör, der elektroderna utgjordes af platina- 

 trådar, ett tunnt speglande lager af metall afsatte sig på urladd- 

 ningsrörets väggar närmast katoden. 



Sedermera har Gassiot 2 ) visat, att skikt kunna erhållas 

 på detta sätt af alla metaller fastän mer eller mindre lätt. Så- 

 lunda erhöll han, när katoden utgjordes af platina, silfver eller 

 koppar, ett märkbart metallskikt å urladdningsrörets väggar efter 

 en jämnförelsevis kort tid. Svårast att på detta sätt sönderdela 

 voro metallerna jern och aluminium. 



Enligt Puluj 3 ) skulle metallstoft afsätta sig å rörets väggar 

 endast, då trycket, i detsamma varierade mellan 1,46—0,005 mm. 

 Wächter 4 ) har emellertid visat, att ju närmare katoden ligger 

 intill urladdningsrörets väggar, vid desto högre tryck kan metall- 

 beslag bildas å detsamma. Om sålunda afståndet mellan katoden 

 och rörväggen utgör endast 0,9 mm., sä erhålles metallbeslag 

 redan vid 30 mm. tryck. 



J ) Plücker, Pagg. Ann. 103, p. 88, 1858. 



2 ) Gassiot, Proc. of the Royal Soc, March 4, 1828. 



3 ) Puluj, Wien. Ber. 81, II. Abth., p. 864, 1880. 



4 ) Wächter, Wied. Ann. 17, p. 903, 1882. 



