582 GRANQVIST, KATODENS SÖNDERDELNING I FÖRTUNNADE GASER. 



möjligtvis vara af inflytande på den lätthet, hvarmed metall- 

 skikten bildas. Emellertid är den lätthet, hvarmed katoden 

 sönderdelas, icke ensamt beroende af dess temperatur utan äfven 

 af det för handen varande trycket i urladdningsröret. Lättast 

 synes man erhålla metallskikt vid omkring 1 mm. tryck. 



I alla of van beskrifna fall erhålles emellertid under för öfrigt 

 lika förhållanden metallskikt på samma punkter på urladdnings- 

 rörets väggar och på plattor, som befinna sig inuti detsamma. 



Deremot inverkar katoden s form och trycket inuti urladd- 

 ningsröret i högsta grad på partiklarnes rörelserigtning. Framför 

 allt synes vid hög förtunning katodstrålarne primärt eller sekun- 

 därt vara de afgörande för partiklarnes rörelserigtning. 



Dä, såsom bekant, katodstrålarne lida inverkan af yttre 

 magnetiska fält, komma äfven partiklarne att lagra sig pä olika 

 punkter å rörets väggar, om detta befinner sig i ett magnetiskt 

 falt eller ej. 



I det följande skall derför först redogöras -för partiklarnes 

 rörelse i urladdningsrör, som icke befinna sig i magnetiska fält, 

 och derefter den inverkan ett yttre magnetiskt fält har på deras 

 rörelserigtning. 



II. 



6. Om i urladdningsröret A en metalltråd användes som 

 katod, så erhålles, om trycket i urladdningsröret är mindre än 

 3 å 2 min., å rörets väggar ett ofta skarpt begränsad! metall- 

 skikt i form af ett band rundt omkring röret. Bandets bredd 

 är lika stor som katodens längd och ligger i samma plan som 

 katoden. Metallskiktet synes härvid uppkomma alldeles, som om 

 partiklarne utslungades vinkelrätt frän katodens yta och seder- 

 mera fortginge rätlinigt till urladdningsrörets väggar. Vid längre 

 fortsatt inledning af den elektriska strömmen genom röret till- 

 tager emellertid skiktets bredd något. 



