68 I. HAGEN. ^1914 



pa sine steder, som i Indre Sogn, ind til fjordbundene, og end- 

 ogsa nogel op i indlandel. Dens højeste kjendte voksested (på 

 Bømnieløen) ligger 450 m. o. h. Den trives på underlag av for- 

 skjellig beskaffenhet, på nogenlunde tørre berg, på fugtige klipper, 

 selv i fossestøv, men også på jord, især lorvagtig. Den er en 

 kiselslø art. 



Dens frugt er endnu nkjendt; de eneste hittil beskrevne 

 generationsorganer, nemlig pistillidier. er av Schimper fundet på 

 A. Blytts eksemplar fra Molde, men jeg har også set hunplanter 

 fra et par andre steder, og på et enkelt eksemplar har jeg fundet 

 hanblomster. De fundne blomsterplanter gir ingen oplysning 

 om blomstringstiden. 



1'tbredelse : 



LM. Nes, Bjørøen, Simonskirken ; Kaalaas. 



St. Håland, Malle: Kaalaas; S ku d enes. Syre: H.; Fos- 

 san, Dirdal 300 m.: Kaalaas; Frafjord: Bryhn; Fossan, mellem 

 Lysebrekken og Nedrebø, nær Tangen; Årdal; Hjelmeland, 

 Valle; Sand, Vikedal: Kaalaas. 



SB. Finnås; Stord; Tysnes, (Sund $: H. Greve"); Kvinn- 

 herred, (Rosendal ? , cT : Kaalaas); Varaldsø; Strandebarm; Vikør; 

 Fuse; Os; Fane; Arstad; Askøen ; Bergen; Haus; Bruvik; 

 Hamre; Hosanger; Alversund; Masfjorden. 



NB. Gulen; Hyllestad; Aurland, Fosshej mfossen 50 m . : 

 Kaalaas; Nærødalen; Årdal, Vetti (ca. 300 m.): Bryhn; Ask- 

 vold; Naustdal; Kinn; Bremanger; Davik en; Selje. 



R. Sande, Sædalen, Grøthornet; H e r ø, Rødalshornet : 

 Jørgensen; Sun nei ven, Maråk: Fergusson ; Flydal.sjuvet; Bor 

 gund, Vallerøen ; Haram, Gamlemshaugen: Kaalaas; Skodje, 

 Ramsvik, Drynen $: A. Blytt; 15olsø, Otterøen: Kaalaas. — 



Heller ikke av C. Schwarzii er hanplanten tidligere beskrevet. 



Planta mascnla, ut videtur, in cæspitibus propriis vigens, 

 femineæ similis. Flos mascnliis origine lerminalis, mox lateralis, 

 solitarius, gracilis, ca. 2 mm. longus, ca. 0.3 mm. crassus; folia 

 perigonialia exteriorao — 4ovato lanceolata, caulinis similia, inlima 

 brevia, profunde excavata, e late ovato cilo in cuspidem aculani 

 angustata, subenervia, laxe contexta, auriculis nullis. Antheridia 

 (immatura tantum visa) pauca, ca. 0.3 mm. longa; paraphyses 

 copiosæ, longiores, liliformes, lutescentes. — 



En dehors du port, cette espéce |)résenle des variations de 

 caracteres. Sans parler du développemenl phis ou moins accusé 



