No. 1] NORGES DICRANACEÆ. 15S 



m. ^Vs, i Fauske ^Vs). Blomstrende eksemplar er samlet i Lyngen 

 Vs, i Nordrejsen ^V? og Vs; -V? var den i Gudbrandsdalen avblom- 

 stret; 1 cm. lange unge frugtstilker fandtes i Vestre Slidre ■'•'^li 

 og ved Kristiania ^1%. 



Voksesteder: 



A. Aker, Holmen ved Ljan: Kaalaas; Malmøen, Sjursøen: 

 Kiær; Blekøen: M. N. Blytt; Hovedøen: A. Blytt; Bygdø: Kaalaas; 

 Bærum: Conradi; Snarøen: M. N. Blytt; Kolsåsen; Asker, Leang- 

 bugten, Løkenes, Nesøen: Kiær. 



Bu. Hurum, Skjøttelvik: Kaalaas; Hole, Aslerud; Norder- 

 hov, Bure, UlLvedt, Vaker 100 m.: Bryhn. 



NB. Lyster, Skogadalsnåse (forma): Wulfsberg. 



K. Vestre Slidre, Foshejm if. Winter; Hjelle: Printz; Vang, 

 Vænisfjeldet: Kaalaas; Fåberg, Rejstad; Vestre Gausdal, Drit- 

 judalen 550 m.: Ryan; Ringebu, Gjeldsæteren: Berggren; Nordre 

 Fron, Prestsæteren, mellem Hedalen og Breden i Seil, Brede- 

 vangen: Rj^an; Otta if. Winter; Våge, Gjendeshejm 1000 m., 

 Memurutungen 1500 m.: Bryhn; Lom, Slethavn 1300 m., ved 

 broen over Gokkra 900 m.: H.; Lomseggen, Lauvhøen: Zetter- 

 stedt; Dovre, Dombås if. Winter; Fokstuen: Holmgren. 



H. Vang, nær Hamar: H.; L ill eelvedalen: Lindberg. 



ST. Røros, Skårhammerdalen: Wulfsberg; Opdal, Dovre- 

 fjeld: M. N. Blytt; Kongsvold if. Winter; Lille Elgsjøtangen 1400 

 m.: H.; Finshøen: Kiær; Olmberget: Bryhn; Aune 530 m., Håkår 

 550 m.: H. 



AT. Snase n, Bergsåsen: Kaalaas. 



No. Fauske, »Ny Sulitjelma« 850 m., Løgaflen: H. 



Tr. Trondenes, Harstadhavn: Arnell; Lyngen, vest for 

 Guolaljavrre, Nieiddadalen; Nordrejsen, Venetvaara ovenfor 

 bjerkegrænsen: Jørgensen; Josåjårvi ved Sappen: Arnell. 



F. Kistrand, Kolvik: Ryan. 



/). breuifoliuni Lindb. fut déjå indiqué pour la Norvége dans 

 la publicalion originale, et jai vu dans les herbiers plusieurs 

 exemplaires provenant de notre pays et determinés par Lindberg 

 sous ce nom. Mais malgré ma meilleure volonté il m'a élé 

 impossible de saisir les différences par lesquelles ces plantes 

 devraient se distinguer du D. Miihlenbeckii: il y a des touffes avec 

 le méme feutre rouge, des feuilles de la méme forme, semblable- 

 ment contournées, avec la méme nervure excurrente et le méme 

 tissu cellulaire etc. D'aprés cela, le D. brevifoliiim et D. Miihlen- 

 beckii sont, pour moi, une seule et méme espéce. 



