30 O. NORDGAARD [1914 



m. over havet. Under stigningen til den nuværende strandlinje, 

 som ifølge Brøgger naaddes for ca. 2400 aar siden, altsaa ved 

 enden av broncealderen, sænkedes atter middeltemperaturen til sin 

 recente verdi. Den recente tid regnes fra det tidspunkt, da havet 

 blev staaende ved den strandlinje, som nu markerer dets stand. 



Som foran nævnt er det sandsynlig, at landet i begyndelsen 

 av kvartærtiden laa saa høit, at haveggen i det store og hele 

 dannet grensen for landomraadet. I det dype hav utenfor, samt 

 i de render, som gik indover den kontinentale platform, raadet 

 da utvilsomt et fuldstændig arktisk dyreliv, hvis rester vi ikke 

 har anledning til at studere, da avleiringerne ligger under vand. 

 Strandlinjen ute ved haveggen kan vi kalde den nederste ma- 

 rine grense. Havet overskred denne grense, trængte efterhaan- 

 den ind over kontinentalsokkelen og naadde i høide med den 

 nuværende strandlinje. I den tilsvarende tid var dyrelivet frem- 

 deles arktisk, fordi landet var isdækket. Selv i ratiden eller i 

 tiden for }oWm leirets dannelse, som svarer til en havstand av 

 100 — 150 m. over den nuværende strand, hadde faunaen et gla- 

 cialt præg. Men paa den tid har de varme havstrømme litt 

 efter litt øvet sin indflydelse paa dyrelivet i fjordenes dyp. Om- 

 kring de tider, da havet naadde den øverste marine grense, var 

 Lophohelia-f aunaen rikt utviklet baade i Kristianiatj orden og 

 Trondhjemsfjorden. Og dette forutsætter en vandtemperatur av 

 omkring 6° C- Dyrelivet, som i den første fase av landets sænk- 

 ning vistnok var ublandet arktisk baade paa grundt vand og i 

 de større dyp, blev efterhaanden opblandet med boreale arter i 

 dypet av de fjorde, som var saaledes beliggende, at de varme 

 havstrømme kunde trænge ind. Studiet av de gamle Lophohelia- 

 rev har gjort det sandsynlig, at i fjorddypene var naturforhol- 

 dene i indsjøperioden ikke meget anderledes end i nutiden. 

 Samtidig var grundvandsfaunaen gjennemgaaende arktisk. Men 

 efterhvert som landet steg og isplaten skrumpet ind, gjorde de 

 varme havstrømme sin indflydelse gjeldende ogsaa paa over- 

 flatelagenes naturforhold og grundvandsfaunaen blev mere og 

 mere opblandet med sydlige former. Som før nævnt indvandret 

 de varmekjæreste arter i tapestiden. 



I det første avsnit av landets sænkning har den marine 

 fauna visselig været ensartet rundt hele landet. Saa blev lik- 

 heten brutt ved at saadanne fjorde som Kristianiafjorden og 

 Trondhjemsfjorden fik boreale indvandrere paa dypet. Men 

 grundvandsfaunaen var fremdeles temmelig samsvarende over 

 det hele land. YoWm-faunaens sammensætning ved Tromsø- 

 var i det store og hele den samme som ved Trondhjem, Bergen, 



^ II. Kiær, Om kvartærtidens marine avleiringer ved Tromsø. T. M. 

 A. 2o, s. 18. 



