ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1898, NIO 1. 39 



äga hybridt ursprung. Andra skäl, som jag vill framhålla i 

 det följande, synas mig vara tillräckliga för att jag måste anse 

 de former, som jag här nedan vill beskrifva under namn af M. 

 capitata x arvensis, vara primära korsningsprodukter. 



Efter denna orienterande inledning vill jag öfvergå till en 

 noggrannare beskrifning af hybriden M. capitata, x arvensis, 

 sådan jag funnit densamma, samt därefter lemna en redogörelse 

 för gynodioecien och i samband med denna stående förhållanden 

 hos M. arvensis, aquatica, capitata x arvensis, gentilis m. fl.; 

 pä grundvalen häraf vill jag därpå närmare söka utveckla mina 

 åsikter om orsakerna till apogamien hos de Menthor, där denna 

 inträdt, hvarvid jag särskildt kommer att uppehålla mig vid 

 M. gentilis såsom typ, samt vill till sist framställa min upp- 

 fattning om hybriden M. aquatica x arvensis 1 systematiska 

 begränsning. 



Mentha aquatica L. « capitata Fr. x arvensis L. 



Stammen med långa, kraftiga, rikligt förgrenade utlöpare 

 från rhizomets öfre nodi. Stjälken antingen enkel eller grenig 

 med långa vegetativt-florala grenar i synnerhet från de nedre 

 bladvecken ss. hos M. arvensis eller nedtill ogrenad med sido- 

 skott endast från stjälkens öfre delar ss. ofta hos M. capitata. 



Bladpar ss. hos M. arvensis ända till 20, flera än hos M. 

 capitata, som har omkring 10. Bladen till storlek och form 

 intermediära med på skaftet mer eller mindre bredt nedlöpande 

 skifva ss. hos M. arvensis, äggrunda — äggrundt ovala med 

 basen mer eller mindre vigglikt utdragen som hos M. arvensis, 

 men tvärare än hos denna; bladtänder glesare än hos M. aqua- 

 tica, ofta endast omkring 5 i hvarje bladhälft ss. hos M. arvensis. 

 De nedre bladen mer rundade som hos M. aquatica, stundom 

 nästan cirkelrunda. 



Blomknippen i bladvecken, stundom dessutom hufvudlikt 

 samlade i stjälkens topp, antingen bildande några få kransar i 



