ÖFVERSIGT AP K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1898, NIO 1. 53 



På grund af hvad ofvan anförts om den stora roll, som 

 den vegetativa individbildningen redan tidigt synes ha spelat 

 hos denna växt, är det antagligt, att vid befruktningen pollina- 

 tionen ej så sällan försiggått mellan blommor tillhörande samma 

 fysiologiska kollektivindivid, hvilket från individets, om också 

 icke från den enskilda blommans synpunkt sedt kan betraktas 

 som ett slags autogami. 



Den autogama befruktningen synes mig kunna indelas i 

 tvenne olika grader, allteftersom den betraktas från synpunkten 

 af den enskilda blomman eller af växtindividet i sin helhet: i 

 förra fallet eger pollinationen rum inom en och samma blomma 

 (autogami sensu strictiore), i senare fallet mellan tvenne skilda 

 blommor tillhörande samma individ, hvilket kunde kallas hete- 

 ranth autogami eller med en kortare term heter autogami. 



Men då individen hos växter med vegetativ individbildning 

 kunna indelas i morfologiska individ (= individ eller exemplar 

 enligt den deskriptiva botanikens terminologi) och fysiologiska 

 kollekticindivid, l ) kan man äfven indela heter autogamien i tvenne 

 fall, allteftersom pollinationen försiggår mellan tvenne blommor, 

 bägge tillhörande samma morfologiska individ eller mellan tvenne 

 blommor, tillhörande tvenne skilda morfologiska individ, men på 

 samma gång ett och samma fysiologiska kollektivindivid. 



Nu är emellertid det faktum kändt, att det slag af polli- 

 nation, som jag ofvan benämnt heterautogami, hos vissa växter 



*) Hos eu växt, som saknar vegetativ individbildning och enbart föröker sig på 

 könlig väg, sammanfalla begreppen morfologiskt individ och fysiologiskt indi- 

 vid; om fysiologiskt kollektivindivid kan här ej blifva tal. Hos en växt med 

 både könlig och vegetativ individbildning kunna dessa begrepp sammanfalla, 

 när det gäller en ur frö utvecklad planta, som icke änuu på vegetativ väg 

 bildat nya individ; har detta däremot inträffat, faller begreppet morfologiskt 

 individ inom omfånget af begreppet fysiologiskt kollektivindivid, så att ett 

 fysiologiskt kollektivindivid kan uppdelas i nere morfologiska individ. Hos 

 en växt med enbart vegetativ individbildning är det sistnämnda alltid fallet. 

 Klart är att inom ett fysiologiskt kollektivindivid de äldsta morfologiska 

 individen småningom bortdö, under det att nya sådana allt jämt bildas, så 

 att ett successivt bortdöende i den ena polen är förenadt med ett (starkare) 

 successivt tillväxande i den andra polen, i viss mån jämförligt med t. ex. 

 förhållandet hos Cuscutas groddplantor eller med tillväxten af en Vaticheria- 

 tråd. 



