102 ERIKSON, RANUNCULUS ILLYRICUS' MORFOLOGI, BIOLOGI O. ANAT. 



Trmisch: ') »Für die diesjährigen Sprosse, resp. Triebe (d. Ii. 

 Sprossfortsätze), -) nachdem sie ihre Knollenachse ausgebildet 

 haben, hat die vorjährige Knollenachse keine Bedeutung mehr.» 

 Uttrycket Sprossfortsätze innebär, att det skott, som skall blomma 

 under året. redan föregående år hunnit en viss grad af utveck- 

 ling. Dock når äfven här det vegetativa skottet, d. v. s. knölen, 

 först efter blomningen sin definitiva utveckling. Enligt Warming 3 ) 

 och Irmisch 4 ) träffas samma utveckling hos flera monokotyla 

 växter, såsom Crocus, Gladiolus, Arum maculatum, Colchicum 

 autumnale. Äfven här är knölen det förra årsskottets vegetativa 

 stamdel, som förtjockas till amorgan för årets skott. 



Det öfverjor diska systemets anatomi. 



Stjälken. 



Stjälken omgifves af en epidermis, på hvilken både ytter- 

 och innerväggar äro förtjockade. Ytterväggen är icke kutiserad. 

 Epidermis är beklädd med långa hår, liknande dem, som bekläda 

 bladen, livilka bilda ett silfverglänsande filtludd. Barken består 

 af små rundade celler. Kärlknippena bilda icke en samman- 

 hängande ring och hafva ingen kambial tillväxt. Leptomet om- 

 gifves ringformigt af segbastet, hvilket bildar en rätt mäktig 

 massa på kärlknippets yttre del. Märgen består af storlumiga 

 celler men är ofta mer eller mindre resorberad. 



A. Meyer 3 ) har i WlGANDS Botanische Hefte behandlat 

 en hel mängd Ranunculacéers och äfven åtskilliga Ranunculus- 

 arters stamanatomi. Angående Ranunculus-RvtevüSiS stamanatorai 



') Th. Irmisch. Beitrag zur Morphologie einiger europäischen Geranium- arten, 

 insbesondere des Geranium sanguineum und Geranium tuberosum (ßot. Zeit- 

 ung 1874). 



2 ) Kurs, af mig. 



3 ) Anf. arbete. 



4 ) Zur Morphologie der monokotylischen Knollen- und Zwiebelgewächse, Berlin 

 1850. 



5 ) A. Meyer, Ranunculacece i Beiträge zur anatomischen Systematik (Wigands 

 Botanische Hefte, Marburg 1885). 



