334 SBRNANDER, VEGETATIONEN I SKANDINAVIENS FJÄLLTRAKTER. 



Men äfven individen i samma skikt kunna vara af betydligt 

 olika storlek. De massor, exemplaren intaga, böra därför, tycker 

 man, hällre jämföras, än deras antal. För skogsskikten är denna 

 massuppskattning i viss mån använd bland forstmännen. Ett 

 annat sätt att erhålla mera kommensurabla talvärden, som för 

 de lägre skikten skulle kunna vara brukbart, är att till indivi- 

 dens antal äfven bifoga deras vikt och då i lufttorrt tillstånd. 

 Detta system bör användas, då vid profytans utskärande bitar 

 af individ medkomma, då dessa annars vid enbart individräkning 

 alltför mycket skulle höja den eller de ifrågavarande arternas 

 frekvens. 



Utplockandet af de särskilda individen kan möta så stora 

 svårigheter, att t. ex. icke i samma profyta af en ängsmatta 

 alla de här ingående individen — äfven med användande af all 

 möjlig omsorg — kunna från hvarandra utredas. Vid de försök 

 jag anstalt häröfver tyckas dock, om man specialiserar sig på 

 några få arter i taget, dessa kunna utplockas med samman- 

 hängande skottsystem. Genom att fördela de olika arternas 

 utpreparering på flere förståndigt utvalda profytor, kan man 

 sålunda för deras individmängd erhålla tämligen kommensurabla 

 talvärden. Af tekniska svårigheter torde man oftast blifva 

 tvungen att vid vägningen utesluta rotsystemet, som i de flästa 

 växtsamhällen helt enkelt icke kan fullständigt utprepareras. l ) 



Jag gör mig inga förhoppningar att den nu antydda fre- 

 kvensuppskattningsmetoden skal! för rent växtgeografiska ända- 

 mål få någon mera allmän användning, ehuru den, om så blefve 

 fallet, kanske i hög grad skulle omändra de gängse begreppen 

 om vår vegetations värkliga sammansättning. Emellertid vore 

 det synnerligen önskligt, att den formationsdissikering, som med- 

 följer denna metod, mera allmänt komme till användning. Helt 

 säkert skall ökad kännedom om de i denna vår vegetation in- 

 gående arternas egentliga skepnad samt framförallt kunskap om, 

 huru kampen för tillvaron och kommensalismen växterna emellan 



') Angående svårigheterna att fullständigt utpreparera rotsystem jmfr t. ex. G. 

 Volkens, Die Flora der Aeajyptisch-arabischen Wüste 1887. Kap. III. 



