346 SERNANDER, VEGETATIONEN I SKANDINAVIENS FJÄLLTRAKTER. 



den genom trängseln med sina grannar starkt hopträngda skott- 

 kronan. Antalet sidogrenar blir obetydligt för hvarje individ, 

 och tillkomme ej som t. ex. hos Jungermanniacéerna etiolerings- 

 fenomen för en del om ljus och utrymme kämpande skott-toppar 

 (»flagelb-bildning), skulle äfven afvikelsen frän normalhöjden i 

 formationer med mera glest bottenskikt i allmänhet blifva större. 

 Af Jungermannia minuta Crantz har jag mätt ogrenade exem- 

 plar af ända till 23 mm. längd. 



Sphceropezia Empetri (Fuck) Rehm. och de sparsamt upp- 

 trädande Lecidea Diapensice Th. Fr., Lecanora liypnorum (Hoffm.) 

 Ach. och L. tartarea (L.) Ach. buro apothecier, hvilka dock sak- 

 nades hos alla busk- och bladlafoar med undantag af den säll- 

 synta Cladonia coccifera (L.) och Nephroma arcticum (L.). Hos 

 den senare voro de mycket sparsamma, men af normal storlek; 

 ett apothecium försedt med skarpa inhuktningar mätte t. ex. 

 20 x 24 mm. Såväl hos denna art som hos de andra lafvarne 

 bildades soredier mer eller mindre rikligt. Af Cladonia anmärk- 

 tes groende soredier på blad af Dicranum och på några punkter 

 af mosstäcket unga exemplar med obetydliga podetier. 



Bland lafvarne utmärker sig, såsom förut skildrats, Nephroma 

 för en vid, horizontel utbredning af sammanhängande ortotropa 

 flikar, men visar i dessas byggnad och riktning en kraftig ansats 

 till upplösning i individualiserade delar. 



Hos busklafvarne märker man en reduktion af bålens groflek 

 samt sidogrenarnes längd och antal. Den vanligaste af dem alla 

 är den med svagt förgrenade eller enkla podetier försedda Cla- 

 donia gracilis (L.) Coem. å cornuta (L.) Schwer. Clacloniernas 

 phyllocladiebildning är mycket inskränkt. 



Hos Cladonierna är enligt det gängse åskådningssättet po- 

 detiernas utveckling i viss mån begränsad och individbildningen 

 i en vegetationsmatta uteslutande beroende på föryngring genom 

 soredier och ascosporer eller phyllocladiernas delningar. I. Grå- 

 stötstundran utgör Cladonia gracilis (L.) Coem. 6 cornuta (L.) 

 Sch^R. härvidlag ett undantag. Podetierna hos denna form ut- 

 veckla nämligen successive i sina öfre delar sidoskott, hvilka 



