350 SERNANDER, VEGETATIONEN I SKANDINAVIENS FJÄLLTRAKTER. 



grenade. I början äro de hyalina, men få snart brunfärgade 

 väggar. De fläta icke hop sig till strängar eller filtväfnad, men 

 uppnå däremot en betydlig längd, ända till 4 mm. och där- 

 utöfver. 



An starkare är rhizoidmanteln utbildad hos Polytriclium 

 juniperinum Willd. På växlande höjd af skottet — 2 — 8 mm. 

 under vegetationspunkten — börjar den med jämförelsevis skarp 

 gräns framträda kring stänglarne, hvilka te sig som hvita, torfven 

 och mossmattan genomdragande Hhizoniorpha-strdingav. Strän- 

 garne äro 1 mm. i diameter — efter anfuktning, då rhizoidluddet 

 sväller ut, 1,5 mm. — , hvaraf V 3 kommer på själfva den från 

 trenne sidor hoptryckta stammen. Filtmanteln, som omsluter 

 de gamla bladrästerna fullständigt, har i sig äfven upptagit en 

 mängd fragment af lafvar, Dicranuni-skott, o insnärjt gamla 

 stänglar och blad af Empetrum etc. De efter nederbörd ut- 

 spärrade bladen på skottet of van rhizoidmanteln kvarhälla äfven 

 förträffligt mellan sina skifvor och stammen vatten. De nedre 

 delarne af bladen förblifva tryckta mot stammen och kvarhälla 

 vattnet längst; de öfre böja sig utåt och kvarhålla det endast 

 en kortare stund. Ungefär midt på det ofvan rhizoidmanteln 

 belägna skottstycket börjar den öfre delen af bladet att med 

 undantag af den starka medelnerven destrueras. Vid denna 

 punkt börjar också bildningen af rhizoider från medelnerven. 

 Rhizoiderna äro mycket förgrenade, 4,5 — 5,5 /.< breda och hålla 

 sig hyalina, äfven sedan de öfvergått till torfmassan. 



Lefvermossorna och Hylocomierna kvarhålla innanför sina 

 kupiga blad efter anfuktan en vattenmantel rundt stammen. Hy- 

 locomium proliferum (L.) har i sina parafyllier, Blepharozia i 

 sina bladfransar och en del af lefvermossorna i sin rhizoidbild- 

 ning organ, som ytterligare bidraga till nederbördens upptagande 

 och fasthållande. 



Lafvarne upptaga som bekant begärligt vatten genom hela 

 sin yta. Om hos dem finnas väfnadspartier, särskildt utdanade 

 för uppsugande och kvarhål lande af atmosfärisk nederbörd, kän- 

 ner man icke närmare. 



