ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1898, N:0 8. 493 



8. Äro M lt 3 , M 2t3 , M 3t i alla olika, och utesluta vi möjlig- 

 heten Z) 2 >0, så blifva förhållandena alldeles analoga med i 

 föregående fall. Man får en oscillerande strömstyrka, de tre 

 perioderna äro olika, och då ingen resonans förekommer, växa 

 ej svängningsintensiteterna till ansenliga belopp. 



Anmärkningar. 



9. I den framställning Galitzin lemnat af sin teori för 

 spektralliniernas utbredning, har han ej särskildt framhållit vik- 

 ten af resonansen mellan de särskilda molekylerna, allrahelst 

 denna ej förefinnes, då blott tvä molekyler inverka på hvar- 

 andra. Resonansen torde emellertid för denna teori vara af 

 synnerligt stor betydelse; först då resonans inträder, blir inten- 

 siteten betydlig äfven under små elektriska krafters inverkan, 

 och för att densamma skall komma till stånd, är det ej nöd- 

 vändigt, att molekylerna skola komma mycket nära intill hvar- 

 andra eller med andra ord, att de ömsesidiga induktionskoeffici- 

 enterna M skola antaga stora värden, som närma sig till sjelf- 

 induktionskoefficienternas L. Det enda, som behöfves, är, att 

 de ligga symmetriskt i förhållande till hvarandra eller i all- 

 mänhet så, att kvantiteterna M blifva lika. Ligga molekylerna 

 långt ifrån hvarandra, så att M är litet, behöfves antagligen 

 längre tid för intensitetens ansvällning, men möjligheten finnes 

 alltid, och svängningstiden kommer då att mycket nära samman- 

 falla med tiden för molekylens grundsvängning. Ju större an- 

 talet af molekyler inom en gifven rymd är, desto större är 

 sannolikheten för att villkoren för resonansen skola vara upp- 

 fyllda. En elektrisk gnista i en tätare gas bör derföre vara 

 intensivare än i en tunnare, äfven om gnistkanalerna äro af 

 lika omfång. 



Inverka flera än tre molekyler på hvarandra blir resonansen 

 stundom ännu intensivare. Är antalet fyra, så erhåller JJ- tre 

 lika värden, då alla sex koefficienterna M äro lika, och i ekv. 

 (16) för strömstyrkan tillkommer då en term, hvars amplitud 



