ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1898, N:0 10. 799 



på tid och riktning så osäkra, att det ej med visshet låter sig 

 åtgöras, om de hänföra sig till denna meteor. 



B. Baiiberäkning. 



1) Banans slutpunkt. 



Syftlinien från Upsala till den punkt, där meteoren syntes 

 slockna, (N 55°. 8 O) skares af syftiinierna från 



Gefle (»precis SO» + 8°. 7) l ) i punkten <p = 60° lO'.O Ä = 28'.5 O från Stockholm. 

 Osthammar (enligt en kartskiss) ... 60 10.0 28.4 



Harg (OSO + 7°.6) 60 10.0 28.6 



Vattholma (N 72°.2 O) 60 7.8 22.0 



Gotska Sandön (N + 7°i W) 60 13.7 40.0 



Hargs station 60 9.1 25.8 



Djursholm (NNO + 7°.5 W) 60 9.2 25.9 



Den goda öfverensstämmelsen mellan de fyra säkraste af 

 dessa syftlinier (Upsala, Gefle, Östhammar och Harg) visar, att 

 den antagna slutpunkten 



cp = 60° lO'.O l = 28'.5 O från Stockholm 



icke kan vara mycket felaktig. 



2) Meteorens höjd, då den slocknade. 



Om h är den observerade vinkelhöjden öfver observations- 

 ortens horisont, q jordradien och s vinkeln mellan jordradierna 

 till observationsorten och den observerade punkten, så uttryckes 

 denna punkts höjd (H) öfver jordytan genom den lätt härledda 

 formeln 



H = q Sin s[tg (h + s) — tg £ *] . 



Denna formel kan naturligtvis i många fall förenklas: 



Observationsort. 



h 



s 



H 



Stockholm 



35°. 6 

 26.0 



32'. 8 

 53.3 



43.9 km. 

 49.9 » 



Af dessa värden på H antages det förra såsom definitivt. 



') Här liksom öfverallt där väderstreck äro uppgifna bifogas korrektion för kom- 

 passens missvisning. 



