(9) A. Bofill, F. Haas i J. B. de Aguüav-Amat 841 



Montagut, banys de Ribes, Campdevànol, lloc d'unió amb el 

 riu Mardàs que ve del coll de Marolla i passa per Gombreny, 

 des d'on es puja al santuari de Montgrony. 



Després de la reunió del Freser amb el Ter en Ripoll, 

 segueix aquest últim en direcció meridional passant per Montes- 

 quiu, Sant Quirze, Torelló i Manlleu, des d'on es dirigeix cap 

 a orient. Allí, entre Manlleu i Roda, se li reuneix el Gurri, que 

 ve del S. i passsa per Vich. 



Prop d'Anglès es reuneix des del S. amb el Ter, la riera 

 d'Ossor, i a uns 9 km. més amunt de Girona rep des del N. la 

 riera de Llèmana, que passa per Sant Martí de Llèmana. A 

 Girona se li reuneix el riu Onyà, que baixa del S. i passa per 

 Riudellots. 



A 8 km. més avall de Girona li venen del N. les aigües de 

 l'estany de Banyoles pel riu Terri. 



Passa després el Ter per Flassà i, molt prop de sa boca, 

 per Torroella de Montgrí. Sa part baixa comunica per segles 

 amb el riu Darró, que baixa de La Bisbal. 



El Fluvià naix en la serra à'Ayats i té son curs primerament 

 cap ai N.; deixa a sa esquerra el Puigsacalm (alt. 1,515 m.) 

 i la serra de la Magdalena (alt. 1,595 m.); passa per La Pinya 

 i Olot, on rep del W. la riera de Ridaura. Sobre Castellfullit 

 rep també per sa vora esquerra la riera de Vianya, que passa 

 per Santa Margarida de Vianya i Sant Joan les Fonts. 



A Castellfullit pren el Fluvià sa direcció E., que ja no aban- 

 dona fins a sa boca. Passa per Sant Jaume de Llierca, Argelagué, 

 Besalú, Bàscara, Torroella de Fluvià, per a llençar ses aigües 

 al Mediterrani junt a Sant Pere Pescador. Sa part baixa està 

 en conexió amb les del Ter i de la Muga per moltes corrents 

 d'aigua litorals unides per un sistema de segles. En aqueixes 

 corrents litorals independents, al N. de la part baixa del Fluvià, 

 estan situades Ciurana, Basella i Vilamacolum. 



