840 Junta de Ciències Naturals de Barcelona (8) 



A poca distància à! Hostalrich rep les aigües de la riera à! Ar- 

 búcies, que naix en les estribacions NE. del Montseny. 



Més avall d'Hostalrich rep del N. altre afluient, la riera de 

 Santa Coloma de Fames, on hi ha situats, en un petit tributari, 

 els banys de Caldes de Malavella. 



Entre les boques del Tordera i del Ter, la cordillera litoral 

 forma una costa abrupta denominada costa brava, on es troben 

 Blanes, Santa Cristina, Lloret, Tossa, Sant Feliu de Guíxols, 

 Palamós, Llafranch, far de Sant Sebastià i Palafrugell. 



C) Conques del Ter, Fluvià i Muga i litorals fins a la 



FRONTERA 



El Ter té son origen en el nomenat Ull de Ter (alt. 2,325 m.), 

 situat en la regió dels Pireneus orientals, prop de la divisòria 

 amb França. Passa per Setcases (alt. 1,230 m.), Camprodon 

 (950 m,). Sant Joan de les Abadesses i Ripoll. A Camprodon 

 augmenta son capdal amb les aigües del Ritort, que li venen 

 de l'esquerra, i a Ripoll rep, per sa dreta, el riu Freser, originat 

 en el Pic de Freser (alt. 2,450 m.). 



El Freser té com a tributari de sa dreta el rm de Núria, 

 que es forma, en el Santuari de Núria (alt. 1,985 m.), del Fines- 

 trelles, baixant del Coll de Ftnestrelles, i del de Mulleres o Nou 

 Creus, baixant del coll de Nou Creus. 



A uns 3 km. més avall de la reunió del Freser amb el riu 

 de Núria es troba el poble de Queralps (alt. 1,218 m.). A Ribes 

 (alt. 920 m.) rep per sa dreta el Rigart, que baixa del Coll de 

 Tosses passant per Planoles, i per sa esquerra el Segadell, que 

 naix en la Collada Verda (alt. 1,600 m.), per on es passa a 

 Pardines, Abella, La Roca i Camprodon, deixant a la dreta la 

 serra de Coma de Vaca. 



Des de Ribes segueix el Freser pel caseríu d'Angelats, 



