CLliVE ü. NOllDEüSKIüLD, JliRNlIAl/riGA COLLOiü-SIl,IlvATEIi. 175 



Hisiiigerit: Skotiolit: 



Analys 1. Analys 2. Analys 10. 



Kiselsyra 34.09 35.72 41.58 



Jernoxid 45.45 31.74 14.21 



Jernoxidul — 7.15 10.97 



Talkjord — 3.98 14.52 



Vatten 20.46 21.41 18.72. 



Då man betänker, att man här har att göra med amorfa och 

 ytterst hygroskopiska mineralier, vid hvilka man icke har skäl 

 att vänta någon synnerlig beständighet i sammansättningen, så 

 torde dessa tal kunna anses fullständigt motsvara analyserna. 



2. T7'aulit, Neotokit, Strxitopeit, Svart rnangankisel från Klappernd. 



Liksom hisingeriten äro dessa mineralier vattenhaltiga, amorfa 

 silikater af ett hartslikt utseende. Följande analyser hafva blifvit 

 anställda på dem: 



1. Traulit från Bodenmais a) analyserad af HiSlNGER *), 

 b) af v. KOBELL **). 



2. Stratopeit från Pajsberg analyserad af IGELSTRÖM. Egvt. 

 2.60 — 2.64. Becksvart, genomskinande i kanterna med brun- 

 röd färg. Bottet flatskåligt. Upphettad på kol blir den brungrå 

 och smälter vid stark upphettning till en svart, genomskinlig kula. 

 Analysen utförd på mineral, torkadt öfver svafvelsya. Oxidbestäm- 

 ning ej utförd. Det analyserade profvet utvecklar klor med saltsyra. 



3. Ett likartadt mineral, förvaradt under namn af rnangan- 

 kisel från Pajsberg, analyseradt af Cleve. Mineralet bildar en 

 sprickfyllnad i en qvarzitartad bergart, är svartaktigt brunt, ge- 

 nomskinande i kanterna och mycket sprödt. Brottet splittrigt. 



' Smälter för blåsrör till en svart kula. Egvt. = 2.73. Sönderdelas 

 af saltsyra utan att gelatinera och med en knappt märkbar ut- 

 veckling af klor. Det undersökta profvet höll icke jernoxidul och 

 endast spår till manganoxid. 



*) Poggend. Ann. XIII (1828) s. 506. 

 **) Poggend. Ann. XIV (1828) s. 469. Schweigg. Journ. LXII 198. 



