364 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR. 



Hittills har man endast funnit eukairit vid Skrikerum, och 

 äfven der är den ytterst sällsynt, så att några större partier af 

 detta mineral endast torde förekomma i Riks-Musei och üpsala 

 universitets samlingar. 



II. BerzeUanit. Berzelianiten bildar ett svart eller svart- 

 blått, i grofkristallinisk kalkspat insprängdt pulver, hvilket blir 

 olöst om kalkspaten upplöses i saltsyra. Mindre ofta träffar man 

 äfven i kalkspaten insprängda dendritiska flagor eller blad, men 

 hvarken dessa blad eller det svarta pulvret visa några spår till 

 kristallisation, icke ens om man för mikroskop undersöker en tunnt 

 slipad lamell af en dylik, genom berzelianit svart färgad kalk- 

 spat. På rika stuffer kan man någongång märka, att mineralet 

 har metallglans, hvarvid tillika, ifall brottytan är frisk, mineralets 

 silfverhvita färg framträder. Aldre stycken, som eu längre tid 

 legat i luften, äro oftast anlupna på ytan. 



Berzelianiten är endast mekaniskt insprängd i kalken, hvilken 

 utgöres af nästan ren kolsyrad kalk, utan inblandning hvarken 

 af selen, koppar eller thallium. Ett temraeligen mörkt brott- 

 stycke af en dylik kalk lemnade vid behandling med saltsyra 8 

 proc. af ett i syran olösligt svart pulver, som utgjordes af nästan 

 ren berzelianit. 



I Egentliga vigten af detta pulver erhölls — 6.71. Hårdheten 

 är, att döma af pulvrets förhållande vid rifning, obetydlig. För 

 blåsrör smälter berzelianiten lätt, hvarvid blåsrörslågan färgas 

 grön af thallium. 



I åtskilliga mineralogier angifves visserligen en af Berzelius 

 utförd analys på detta mineral, enligt hvilken detsamma skulle 

 bestå af 64 delar koppar och 40 delar selen, men ej ens dessa 

 ungefärliga siftertal återfinnas på det af Rammelsberg, Düfrenoy, 

 m. fi. anförda ställe (iVfhandlingar i fysik, kemi och mineralogi. 

 Del 6, sid. 42), och någon fullständig undersökning tyckes icke 

 hafva blifvit anställd. 



Enligt samma method, som blef använd vid eukairiten, har 

 jag äfven analyserat detta ämne och funnit: 



