SMITT, KRITISK rÖRT£CKN. OFVER SKAND. HAKS-BRYOZOEK. 437 



komna båda grenarne är omvexlande 3 och 2 uti raderna. Före första 

 delningen sitta djurhusen och djurhusraderna alternerande mellan 

 hvarandra; men den sista tvärraden före delningen sitter på den 

 ena sidan rakt midt emot den på den andra sidan '). Mellan 

 första och andra delningen upprepas samma förhållande, blott att 

 tretalet här är öfvervägande i djurhusraderna. Ett annat exem- 

 plar har djurhusens antal i tvärraderna före den första delningen 

 successive 



1 , 2 , 1 , 2 , 2 , .3 på den ena sidan 

 och 1,2,2,2,3 på den andra sidan. 

 Ett tredje exemplar har dessa successiva antal 



1,1,1,2,2,2,2,3 på den ena sidan 

 och 1,1,2,2,2,2,3 på den andra sidan. 

 Ett fjerde exemplar är söndrigt nedtill, h vårföre det är ovisst, 

 huru mycket fattas frän dess början, men före första delningen 

 har det på hvar sida 9 djurhusrader, af hvilka blott två hafva 

 ett ensamt djurhus, under det de öfriga hafva två. Här sitta 

 emellertid äfven de öfversta djurhusraderna straxt före delningen 

 snedt emot hvarandra. 



Afven djurhusens form är i dessa äldre delar af stammen 

 öfverensstämmande med Alecto-stSidiet. Till största delen äro de 

 fria, utdragna rör, böjda i ojemna krökningar och ofta vid myn- 

 ningen utvidgade. Deras storlek sluter sig också närmast till 

 den ofvan uppgifna. De variera mellan 0,13 och 0,15 m.m. i 

 diameter, de yngre så småningom större än de äldre. Isynnerhet 

 på dessa nedre delar af stammen finner man ofta djurhusen, när 

 de från tvärraderna utvuxit till fria rör hvart för sig, straxt 

 under mynningen antingen ringformigt eller åt ena hållet i en 

 spets utdraget uppsvällde (Tafl. IV, figg. 12 och 13). Att denna 

 uppsvallning eger någon betydelse för deras lif, synes ingalunda 

 otroligt, så allmän som den stundom visar sig på djurhusen till 

 de stammar, der den förekommer. 



') Detta synes vara en antydan till de öfvergängar, hvilka Palseontologien i rikare 

 och tydligare former visar, frän Idnwriea till Tuhigera etc. (D'Orb.). 



