476 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR. 



en snäcka eller något annat föremål på de mindre djupen. Under 

 tiden har det första djurhuset pä vanligt sätt bildats genom ett 

 klyfningsplan straxt från utvidgningens början. I sin tillväxt 

 inom samknoppen böjer det sig till venster, och tätt efter den 

 första klyfningen uppstå andra nedtill och åt sidorna. Samknoppen 

 i detta stadium motsvarar helt och hållet till form och byggnad 

 ett motsvarande stadium af Tubiilipora flahellaris; men klyfnin- 

 garne följa här tätare, och djurhusens utveckling försiggår helt 

 och hållet inom samknoppens omkrets, så att dennas rand äfven 

 upptill förblifver hel, i stället för att såsom hos de föregående 

 afsnöras för hvarje djurhus, som växer fritt ut från samknoppens 

 öfre sida. Djurhusen få härigenom en helt annan ställning, och 

 deras ectocyst bildas af de fortväxande klyfningsplanen inåt från 

 samknoppens sidor. 



För att förstå den vidare utvecklingen, kunna vi betrakta 

 hela kolonien under sin tillväxtperiod såsom en saraknopp med 

 formen af en utbredd strut, från hvars inre sida den första klyf- 

 ningen försiggår. Denna klyfning bildar endast djurhus (Tafl. 

 XI, fig. 10). Men så snart dessa blifvit anlagda och börjat ut- 

 skjuta fritt inåt i samknoppen och fria från sina närmaste gran- 

 nar, genomdragas de sålunda i struten uppkomna mellanrummen 

 af nätformigt ställda ribbor, hvilka uppstå från djurhus-aniagens 

 sidor såsom klyfningsplan af andra ordningen, men likartade med 

 de förra, och bilda väggarne till interstitialrummen (cancelli inter- 

 stitielles — f) öres intermédiaires, D'Orb, ; ostiola Busk). Häraf 

 blifver också följden, att interstitialrummen med sin innersta, 

 spetsiga ända skjuta in emellan de likaledes rörformiga djurhusen, 

 men nå ej ända till koloniens botten eller basalskifva (lame ger- 

 minale, D'Orb.), der djurhusen ligga intill hvarändra. Intersti- 

 tialrummen hafva således samma uppkomstsätt som djurhusen 

 och samma byggnad som anlagen till dessa, hvart och ett försedt 

 med sin endocyst och ectocyst; men deras vidare utveckling är 

 helt olika. Då neraligen djurhusen fortväxa till jemna ror, se vi 

 interstitialrummen gång efter annan tillslutas helt och hållet eller 

 blott partielt och med en rund öppning i midten (Tafl. XI, figg. 



