536 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR. 



ligen ursäktliga, ithy att de flesta här förekommande mossarter 

 uppträda blott under mer eller mindre ofullständiga och förfrusna 

 former, hvarpå såsom bästa beviset må tjeua, att af de 158 mossor, 

 hvilka vi hittills känna såsom spitsbergska, endast 50 bära frukt. 

 Och i sjelfva verket lida äfven dessa sporväxter i hög grad af 

 luftstreckets oblidhet, ty vanligen antager hela växten en mör- 

 kare färgton; stjelkarne blifva kortare, grenigare och mera hop- 

 packade; äfven bladen erhålla förändrad form och rigtning, i 

 det de blifva mera tätt sittande, kortare, trubbigare, samt mera 

 uppräta eller tilltryckta och urholkade, dessutom ofta i spetsen 

 hvita och genomskinliga, i följd af att bladgrönan frusit bort; 

 nerven, om han hos den väl utbildade växten löper ut såsom 

 ett långt hår eller en udd, orkar här sällan utanför bladspetsen; 

 bladcellerna Visa vida sparsammare och mindre utskjutande knö- 

 lar i ythinnan (papillcr i cuticula) och stundom blifva de alldeles 

 släta; fruktskaftet och frukten blifva kortare, tjockare och mera 

 uppräta; locket blir kortare och rakare, tandkransen blekare, slä- 

 tare, samt mer eller mindre bristfällig, stundom saknas hon alldeles; 

 slutligen blir mössan mörkare, fastai'e byggd ocli, ifall hon är 

 hårig, ännu ludnare, ty denna mossornas mest egendomliga del 

 tjenar alltid såsom en slags kapprock för den späda frukten, 

 att hau ej må taga skada af för hög eller låg värmegrad eller 

 för starkt direkt solljus, och ej eller må af för torr luft be- 

 röfvas den för dess utveckling nödvändiga fuktigheten; fröen 

 blifva äfVen glattare och stundom mindre. Hvad de icke frukt- 

 bärande tvåbyggarne beträffar, så finnas vanligen blott honorga- 

 nerna utbildade; hanen synes sålunda företrädesvis lida af köl- 

 dens inverkan, så att hela plantan blir fullständigt steril. Alla 

 dessa omständigheter måste naturligtvis orsaka att i de flesta 

 fall bestämmandet är förenadt med ovanligt stora svårigheter 

 och läng tidsutdrägt, så att många bland mossorna i denna 

 uppsats undersökts åtminstone sex gånger, innan vi kunde anse 

 oss vara fullt säkra på bestämningarne. 



Blott af J. Vahl på Spitsbergen (Bellsound, Juli 1888 och 

 Magdalena- bay, Aug. 1839j funna former äro: 



