Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 31 



Nr. 1, pag. 24), og meget bekjendt er jo forekomsten paa Langøen 

 og Langesundsodden — 100 f. o. h. ifølge Blytt der hvor furu- 

 skogen begynder (L. c. 1886, nr. 7, pag. 31). Den fnides paa for- 

 skjellige steder i Suldal, ved Vetterhus, paa Kallefjeld, men »den 

 træffes først et stykke op i birkebeltet« (Stavanger museums aars- 

 hefte 1902, pag. 40). Den forekommer paa Herdabreid (Voss) 

 (Nvt Mag. for Naturvid. B. 44, pag. 199), ligesaa paa Ravnanuten 

 (Ulvik, 950—1000 m. o. h.) og Kvasshovd (Granvin, 1100 m. o. h. 

 & Nyt Mag. for Naturvid. B. 42, pag. 187). Den er ogsaa fundet 

 paa St. Lawrenceøen (Nordenskiold: Vega-Exp. Vet. lakttag. B. II 

 (1883), pag. 17). Ligesaa paa Spitsbergen (Mag. for Naturvid. B. 11, 

 pag. 244.) 



Salix polaris Wahlenb. forekommer f. eks. paa Røros, men 

 gaar ved Porsangerfjorden ned omtrent i havets niveau (Christi- 

 ania Vid.-Selsk. Forh. 1897, Nr. 2, pag. 16). Den lindes endvidere 

 i Foldalen paa flere steder, paa Høigien, i Bardo og Reisen (L. 

 c. 1892, Nr. 3, pag. 28, 29), og paa Børgefjeld (L. c. 1886, Nr. 7, 

 pag. 13). Den forekommer paa Dovrefjeld (Kgl. Vet.-Akad. Handl. 

 1839, pag. 272 — 273). Den er fundet paa Spitsbergen (Mag. for 

 Naturvid., B. 11, pag. 245) og paa St. Lawrenceøen (Norden- 

 skiold: Vega-Exp. Vet. lakttag. B. II (1883), pag. 21) og som en 

 tundraform (Schmidt: Resultate d. Mamiiiuthexpedition — Mem. 

 lAcad. Imp. d. Sei. d. St. Pétersbourg, Ser. VII, T. XVIII, Nr. 1 

 (1872), pag. 19). Likesaa er den fundet ved Port Clarence paa 

 yestekimoernes land (Nordenskiold: Vega-Exp. Vet. lakttag. B. 

 II (1883), pag. 52). Den fandtes paa Kvasshovd i Granvin (Nyt 

 Mag. for Naturvid., B. 42, pag. 198). Merke bør vi her dens 

 forekomst paa Knudshø (Nyt Mag. for Naturvid., B. 12 (1863), 

 pag' 354). Likesaa dens forekomst ved Jugor Sharr (Christ. Vid.- 

 Selsk. Forh. 1872, pag. 19). 



Salix reticiilata Lin. er f. eks. fundet i stor og rigelig fore- 

 komst under Rundheia, Vasfjeldet (Kgl. norske Vid.-Selsk. Skr. 

 Trondhjem 1886, pag. 31), Vennafjeldet, Mostadmarken, Tydalen 

 (L. c. 1888 — 90, pag. 25), Vaataauren i Opdal, Vogsø paa Sandø 

 (Søndmøre) paa kalk ca. 100 f. o. h. (Christ. Vid.-Selsk. Forh. 

 1882, Nr. 1, pag. 8), i Foldalen (L. c. 1892, Nr. 3, pag. 29), og 

 Skaanevik (L. c. 1897, Nr. 2, pag. 16). A. Blytt har fundet den 

 i to former (« = 45 mm. og /3 = 35 mm.) paa Vogsø (Sandø, 

 Søndmøre). Den kan i Hardanger, Salten og paa Magerø blive 

 temmelig stor; konservator Dahl har her fundet blade af længde 

 indtil 52 mm. I Rendalen derimot har den smaa blade. I >Vei- 

 ledning i Throndhjems omegns flora 1869« er side 107 tilføiet: 

 ».Sa/. reticulata høiere fj. f. ex. Jervfj eldet og Vasfj eldet « med en 

 haandskrift, der ifølge konservator Dahl er Storms egen. Den 

 er fundet ved Herdabreid paa Voss (Nyt Mag. for Naturvid. B. 



