Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 33 



blandet ler med planleresler i vort universitets glacialgeologiske 

 samling viser, har Blytt's selv deltaget i indsamlingen af saa- 

 danne i Danmark; thi under etiketten: » Arktiske Planterester 

 Nordsjælland i leret under torven J. Steenstrup & A. Blytt«, 

 skrevet med Blytt's egen haandskrift, tinder vi af ham bestemt 

 Betala nana og SalLv reticiilata. Men end skjønt han ofte saavel 

 i sine forelæsninger som i privat samtale fremhævede, at saadanne 

 rester ogsaa under lignende forhold maatte tindes hos os, op- 

 levede han dog ikke at se dem fremgravet. 



Det første geologiske fund af Dryas octopetala i vort land 

 blev gjort af Blytt sommeren 1891. Jeg deltog ved hin anled- 

 ning som Blytt's assistent i undersøkelsen af kalktuffen ved 

 Leine. Og denne tuf blev ved hin anledning undersøgt paa en 

 saavel i botanisk som kanske særlig i geologisk henseende saa de- 

 taljeret maate, at man vistnok uten overdrivelse kan sige, at kalk- 

 tuffen ved Leine er undersøgt som kanske ingen anden skandi- 

 navisk. De dage, jeg her tilbragte sammen med Blytt, er for 

 mig blit uforglemmelige. Sammen med Dryas octopetala forekom 

 her ogsaa SalLv reticulata; men disse to arktiske karakterformer 

 fandtes ikke her i en afsætning fra den »arktiske« periode, 

 men i en afsætning af langt yngre oprindelse, tilhørende den 

 »boreale« periode (Christ. Vid.-Selsk. Forh. 1892, Nr. 4). 



Foruten i kalktuffen ved Leine var Dryas octopetala ved be- 

 gyndelsen af aarhundredet som fossil i vort land kun i et enkelt 

 blad paavist af Gunnar Andersson i et stykke ler, sammen 

 med Alnus og Ulmiis, som Hamberg 1893 havde medbragt fra 

 skredet i Værdalen (Geol. Forn. Forh. Stockholm, B. 1.5, 1893, 

 pag. 516), altsaa ogsaa paa dette sted i en afsætning af forholds- 

 vis ny oprindelse. Salix reticulata var derimot paa dette tids- 

 punkt ikke med sikkerliet paavist som fossil i vort land und- 

 tagen i den ovenfor omtalte kalktuf ved Leine. 



Ved mine undersøkelser i det trondhjemske sommeren 1900 

 lykkedes det mig imidlertid i fossilførende ler, saavel ved Nidaros 

 teglverk som ved Reitgjerdet at fremfinde rester af Salix polaris 

 Wahlenberg, som saaledes vistnok er det første fund af ark- 

 tiske planter i vort gamle ler, ja her paa begge steder temmelig 

 nøie tidsbestemt. Den følgende sommer, 1901, lykkedes det mig 

 atter at fremgrave Salix polaris Wahlenberg af leret i det trond- 

 hjemske, nemlig ved Ytterland (Ørlandet), her ogsaa temmelig 

 nøie tidsbestemt. Sommeren 1901 lykkedes det mig ogsaa at 

 finde Dryas octopetala Lin. og Salix reticulata Lin. i lerblandet 

 sand og sandblandet ler ved Sandsætervolden, 164,4 m. o. h., ca. 

 10 km. s. f. Hommelvik jernbanestation, ogsaa paa dette sted 

 meget nøie tidsbestemt, dels ved terrassehøiden og dels ved tal- 

 rige planteresters forekomst i aftryk sammen med aftryk a f 



3 



