38 P. A. ØYEN [1914 



skraanende, Iritliggende myrstrækninger. Ved Kopperaaen station 

 i Meråker f. eks. sees torv med trærester, uten at disse imidler- 

 tid dannede noget specielt lag. Et andet torvmyrbillede møter 

 vi i de store, vide flater mellem Rinnan og Levanger med dels 

 dyrkede partier og dels skogbevoksede. Mellem Levanger og 

 Skogn sees ogsaa skogbevoksede torvmyrer med kvistlag i tor- 

 ven, medens mellem Skogn og Ronglan stationer Tiissilago- 

 veksten dominerer i jernbaneskjæringerne. De største og mest 

 interessante myrstrækninger i det trondhjemske turde kanske 

 være Heimdalsmyrene og Mæresmyrene, ialfald har disse tiltruk- 

 ket sig den største opmerksomhet hos de torvindustridrivende. 

 Heimdalsmyrene angives til ikke mindre end 9000 maal 

 eller 900 hektar med en dybde af 3 å 4 m. »Heimdalsmyrerne 

 er landskjendt«, slaar det i »Meddelelser fra det norske myrsel- 

 skab 1903 — 1904«, og »saalænge myrsagen har været aktuel i 

 Norge, og det har den været i mere end 50 aar, har spørgsmaa- 

 let om Heimdalsmyrernes udnyttelse været paatale« (pag. 171). 

 Disse myrer er undersøgt af Asbjørnsen, Stangeland m. fl. og 

 af myrselskabets sekretær. Bjanes har git en beskrivelse af 

 dem med ledsakende kartskisse og angir dybden til over 5 m. 

 (Meddelelser fra det norske myrselskab 1905, pag. 158 — 162). Selv 

 har jeg havt anledning til at studere disse myrstrækninger paa 

 forskjellige steder somrene 1900 og 1901, men særlig 1909 og 

 1912. Det vilde føre for langt ved denne anledning at gaa ind 

 paa en mere utførlig beskrivelse af disse interessante myrstræk- 

 ninger, men jeg skal kun nævne deres almindelige geologiske 

 behggenhet (II, pag. 83 — 87) og det forhold, at man som regel 

 finder dem smukt lagbyggede: torv — trærestlag — torv, og dertil 

 delvis skogbevokset overflade. Sommeren 1909 fandt jeg imid- 

 lertid i nærheten af Heimdal station et interessant utskaaret 

 snit nogle faa meter høiere end stationen: 



torv (mose) Os^rea-niveau 



trælag Trwia-m\eau 



torv Tapes-nixeau 



trælag Mac^ra-niveau 



torv P/?o/as-niveau 



ler (Yoldia) Littorina- og Portlandia-niYeau. 



I den anden rubrik har jeg vedføiet de respektive torv- og 

 Iræ-lags sandsynlige geologiske plads i overensstemmelse med 

 den inddeling af vor kvartærformation, som jeg ved flere tidli- 

 gere anledninger har fremstillet. 



»Midt i en af Indtrøndelagens rigesle bygder ligger en stor 

 myr, omgivet af gaarde paa de smaa høider rundt om; det er 

 Mæremyren i Sparbu « (Meddelelser fra det norske myrselskab 

 1903 — 1904, pag. 118), og denne store flate torv- eller mosemyr 





