Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 41 



i præ- eller interglaciale lag. Vor flora maa derfor (ialfald for 

 størstedelen) være indvandret fra andre lande, efterat afsmeltnin- 

 gen begyndte« (L. c. pag. 337). I 1878 fremstiller saa Blytt, som 

 det synes for første gang, det mere utviklede og efter hans mening 

 fuldstændige profil af en dansk og sydnorsk torvmyr: 



1. Istidens sidste afsnit, fugtigt. 



2. Ler med arktiske planter, kontinentalt. 



3. Torv med Populas tremiila og Betala odorata. 



4. Stubbelag og skogrester. 



5. Torv med furustammer og muligens stenredskaber. 



6. Stubbelag og skogrester med hassel, ek etc. 



7. Torv med Qaercas sessili flora og bronceredskaber. 

 S. Stubbelag og skogrester. 



9. Torv med sphagnum. 

 10. Nutiden med stubb jr og skog. 



(»Theori om indvandringen af Norges flora under vekslende 

 tørre og fugtige tider« — Lutken og Warming: Tidsskrift for 

 pop. fremst, af naturvidenskaberne, R. 5, B. 3, pag. 81 — 103, pro- 

 filet pag. 102). Her gjør da ogsaa Blytt opmerksom paa, at 

 » dette profil viser den vekslende periode af tørre og fugtige tider 

 og det giver tillige en oversigt over vor floras indvandring« (1. c. 

 pag. 102), idet samtidig ogsaa opmerksomheten henledes paa at 

 »vor arktiske flora og en del af den subarktiske er fælles med 

 Grønland og Nordamerika« (1. c. pag. 103). I anledning en dis- 

 kussion om Stokkevandet paa Jæderen fremkom Reusch i mot- 

 sætning hertil med den anskuelse, at » dannelsen af stubbelagene 

 i mja^erne kan forklares ved stedlige aarsager, uden at man be- 

 høver at tåge klimatforandringer tilhjælp, (Naturen 1882. pag. 128). 

 Men den maate, hvorpaa dette fremkom, gav Blytt anledning 

 til at resumere sit svar i følgende: »Jeg maa deraf drage den 

 slutning, at hr. Reusch ikke engang har fundet det umagen værd 

 at sætte sig ordentlig ind i, hvad jeg har skrevet om myrene 

 og om den theori, som han giver sig af med at kritisere* (L. c. 

 pag. 155). Senere utviklede saa Blytt paa en mere systematisk 

 maate opstillingen af det ovenfor meddelte ti-leddede profil i 

 sine »Iagttagelser over det sydøstlige Norges torvmyre« (Christ 

 Vid. Selsk. Forh. 18^82, no. 6). Blytt henleder her opmerk- 

 somheten paa de af Steenstrup i Danmark paavisle fire torvlag 

 (L. c. pag. 10), repræsenterende de i det foregaaende nævnte fire 

 vegetationsperioder (L. c. pag. 11). Under afsnit 2 gjør han opmerk- 

 som paa, at forekomsten af Drijas, Salix reticulata, S. polaris, 

 Betala nana o. a., altsaa den arktiske flora, maa betegne et kon- 

 tinentalt klima. Afsnit 3, 4 og 5 utgjør tilsammen den sub- 

 arktiske periode. Afsnit 6. Boreal, 7. Atlantisk, 8. Sub- 

 boreal og 9. Subatlantisk faar saaledes her distinkte beteg- 



